6 Carl Fred. Kolderup. BE 
skulde dog ikke undre mig, om den giver et tilnærmelsesvis 
” rigtigt billede af forholdene. 
Det vil vistnok for mange være noksaa underligt, at de her- 
omhandlede gabbrobergarter, der som det af kartskizzen vil sees, har 
en saadan betydelig udbredelse, har undgaaet en saa iherdig forsker 
som Kart PETTERSEN; men nærmere betragtet er det ikke saa helt 
underligt endda. Man faar først og fremst huske paa, at Karc 
PETTERSEN som saa mange andre var barn af den tid, han tilhørte, 
og tidens løsen var dengang de store petrografiske overgange, og 
disse overgange søgtes overalt, baade hvor man med rimelighed 
kunde vente at finde dem og ikke. Naar PrtTTErRsEN derfor paa- 
traf tydelige gabbroer eller labradorstene, saa fandt han altid en 
eller anden granitisk egenskab ved dem, saa at man i det høieste 
kunde vente at faa høre, at man her stod overfor en eiendommelig 
afændring af graniten. Der maa desuden erindres, at PETTERSEN 
ikke havde noget petrografisk mikroskop til disposition, og end- 
videre at hele den serie af bergarter, som moderne petrografer be- 
tegner som ortoklas-plagioklasbergarter, og hvortil mange af Lofo- 
tens og Vesteraalens bergarter hører, endnu ikke var udskilt. En 
hel del forskere vilde derfor lige til den sidste tid have betegnet 
endel af disse bergarter som ,granit, der fører plagioklas", eller 
hvor kvartsen træder tilbage som ,syenitartede afændringer af gra- 
nit*, saaledes som ogsaa KARL PETTERSEN delvis har gjort det. 
Kun enkelte gange bryder PETTERSEN med sine theorier, som f. eks. 
naar han staar overfor Sunderøbergarten, som han uden videre be- 
tegner som en storkornig, mørk gabbro og bergarten ved Reine 
paa Moskenæsø, som han betegner som augitsyenit, hvilken sidste 
betegnelse som senere nærmere skal paavises ikke er fuldstændig 
korrekt. Endvidere har han, efter hvad professor VoGT bar med- 
delt mig, etikettert endel af de til Tromsø museum sendte stene 
som gabbro og augitsyenit. 
For at faa en orienterende oversigt over forholdene vil jeg her 
først meddele resultatet af den mikro- og makroskopiske undersø- 
gelse af de forskjellige bergarter, jeg har havt anledning til at 
studere, og grupperer dem efter de øer, hvorpaa de optræder. Un- 
der beskrivelsen gaar jeg stadig fra s. mod n. og skal saa senere 
meddele de almindelige resultater, som jeg mener, man paa sagens 
nuværende standpunkt med berettigelse kan udlede. 
