1898] Lofotens og Vesteraalens gabbrobergarter. 7 
Moskenæsø. 
Moskenæsøen har ifølge Kart PeTTERSEN et areal af 209 km.? 
og skal ifølge samme forfatter for størstedelen bestaa af en ,,gneis- 
granitisk bergart med mere eller mindre tydelig lagdeling. I øens 
centrale dele optræder et ganske betydeligt augitsyenitmassiv og 
paa sydvestsiden en gabbro. Den sidste bergart, der er smuk grov- 
kornig, skal bestaa af en smudsig-graa med udpræget tvilling- 
stribning forsynet feldspat og en ofte storbladig diallag. 
De fire bergarter fra Moskenæsø, som jeg har havt anledning 
til at undersøge, har vist sig at være: 
1) Augitdiorit fra Reine. 
2) Olivinrig labradorsten fra Kvalvik. 
3) Hornblendemonzonit (paa grænsen mod banatit) fra Kvalvik. 
4) .Adamellit (paa grænsen mod banatit) fra Kvalvik. 
Den første af disse bergarter er taget fra det felt, der af Kart 
PerTTERSEN er betegnet som bestaaende af augitsyenit. Om dennes 
optræden og udseende heder det: Over de egentlige fjeldpartier 
bryder derimod frem en ulaget bergart af en mørkere farvenuance. 
Dette er antagelig den samme bergart, der bygger de vilde fjeld- 
partier om Bunæsfjord og Kirkfjord. Denne viser en smudsig graa 
grundfarve. Strukturen fra smaakornig — grov- og storkornig. Den 
sammensættes af en graalighvid feldspalth med et mørkt augitisk 
species.  Skjæl af mørk magnesiaglimmer sees sparsomt indflettet i 
grundmassen. Hertil kommer endvidere aggregater af et kalktitanat 
der af A. v. Lasaurx opstilles som et af titanjern udgaaet om- 
dannelsesprodukt og opføres som et særskilt, med titanit isomorft, 
mineral under navn af titanomorphit. I henhold til en af LasaurLx 
foretaget mikroskopisk undersøgelse af den her omhandlede bergart 
træder denne titanomorphit frem paa en høist karakteristisk maade. 
Kvarts mangler enten ganske eller optræder kun høist sparsomt. 
Feldspathen viser en smudsig graalig gul farvenuance og træder- 
oftere frem med et svagt labradoriserende farvespil. Tvillingsstrib- 
ning er ikke iagttaget. — Den betegnes af v. LasaULx som en 
»augitsyenit.* PETTERSEN nævner endvidere, at augitsyeniten ikke 
er paavist i kontakt med gneisen eller gneisgraniten, saa det ikke kan 
afgjøres, om hvorvidt den danner et selvstændigt bygningsled eller ikke. 
1. Augitdiorit fra Reine. 
Den bergart, som jeg har faaet fra Reine, er som ovenfor 
nævnt en augitdiorit, der under mikroskopet viser følsende mineral 
sammensætning: 
