8 Carl Fred. Kolderup. [No. 7 
Apatit med tydelig sexsidig begræsning, 
Titanomagnetit, 
Monoklin pyroxen med udslukningsvinkler paa ca. 42", Rødlig 
farve og ingen pleochroisme. | 
Rombisk pyroxen med meget svag pleochroisme og i mindre antal 
end den monokline. 
Biotit med særdeles sterk pleochroisme (straagul — grønlig eller brun.) 
Plagioklas med endel fine tvillinglameller efter periklinloven. Disse 
tvillinglameller er meget uregelmæssige og gjennemsæt- 
ter ikke feldspaten gjennem hele dens masse, men en- 
der et eller andet sted inde i individet med tydelig fin- 
gerformig tilspidsning. Paa flere steder er tvillinglamel- 
lerne udviskede paa midten af krystallen og samtidig 
begynder en svagt undulerende udslukning. Alt dette 
tyder paa tryk; men noget betydeligt tryk, der har be- 
virket opknusning af den færdigdannede bergart har ikke 
været tilstede. Endel plagioklaser, der har faaet tvilling- 
lamellerne næsten fuldstændig. udviskede og ligedan har 
en lysere farve, ser ved første øiekast ud som kvarts; 
deres feldspatkarakter er imidlertid konstatert. Skrift- 
granitisk sammenvoxning af to plagioklaser er gjentagende 
paavist.  Plagioklaserne synes i det hele taget at være 
af forskjellig konsistens. Største delen viser meget smaa 
udslukningsvinkler og maa være omtrent oligoklas, an- 
dre er vistnok labrador (udslukningsvinkel = 16%). 
Mikroklin? 
2. Olivinrig labradorsten (forellesten) fra Kvalvik. 
Den grovkornige, friske bergart med den graalige feldspat 
minder ved første øiekast mest om de bergarter, som jeg fra Eker- 
sundsfeltet har beskrevet som labradoritnoriter, hvorved jeg altsaa 
forstaar en overgangsgruppe mellem de rene labradorstene og nori- 
terne. Ser man paa bergarten under mikroskopet, vil man finde, 
at sammepsætningen er en noget anden, og at bergarten minder 
adskillig om olivingabbroerne fra Raadmandsøen, beskrevne af SvED- 
MARK i ,Geol. fören. förh. VIL* Man ser straks, at olivim indta- 
ger en meget fremtrædende plads blandt de mørke mineraler, ja 
endog er det overveiende, saa at navnet forellesten maaske burde 
anvendes. Der er ogsaa ganske meget biotit. 
