6 E. Jørgensen. [NG.9 
amt) ?7/; 1895. Carex extensa vokser ifølge HARTMANNS flora paa 
havstrande. 
I ANDzrssons Skandinaviens Cyperaceer og Gramineer angives 
Carex esxtensa for Norges vestkyst. Der sigtes maaske til den her 
beskrevne form. 
6. Carex flava L. =< Hornschuchiana Horppn. 
En tydelig bastard af disse to arter fandtes 1 selskab med 
forældrene paa en myr nær Lervik paa Stordø ”7/; 1895. Den 
svarer til beskrivelsen af UC. fulva  flava ALma.; men den synes 
mig (efter udseende og karakterer) naturligst at kunne forklares 
som en bastard af de to paa Vestlandet almindelige arter U. flava 
og GC. Hornschuchiana. Den skiller sig let i udseende fra UC. 
Hornschuchiana ved den lysegrønne eller lidt gulagtige farve, noget 
bredere blade, mere egformige, oftest mindre fjernt staaende hun- 
aks, gulagtige, sterkt nervede frugtgjemmer med lysere dækskjæl 
samt længere og bredere dækblade. Den er gjerne lavere af vækst 
og danner ligesom OC. flava tætte tuer. Forøvrig vil den ikke 
kunne forveksles med UC. flava, da dens udseende minder saa me- 
get om UC. Hornschuchiana, hvilken art UC. flava jo aldeles ikke 
ligner. 
GaRoCKE (i Deutschlands Flora) anser denne form for synonym 
med UC. fulva Goop. Armquist (i HarTMaNNs flora) forsøger at 
skille C. fulva, som han opfatter som varietet af UC. Hornschuchiana, 
fra denne bastard, der efter ham er C. fulva =< flava. Hans be- 
skrivelse af UC. Hornschuchiana X= fulva gjør dog ikke indtryk af, 
at han har formaaet at skille den godt nok ud fra bastarden. 
Han tillægger f. eks. varieteten fulva ofte feilslagne nødder, hvil- 
ket synes at vise hen paa dens hybride natur. 
Denne bastard har jeg ogsaa fundet nær Tvedt ved Bergen. 
Sandsynligvis er den ikke sjelden paa steder, hvor begge stamfor- 
mer findes. Mesteparten af den hos os saakaldte U. fulva Goonp. 
er vel ogsaa denne samme form. 
7. Rumex divaricatus L. *< domestieceus HArTtM. 
Blandt ”Rumex obtusifolius * divaricatus L. nær Rægevigen 
ved Arendal 7/s 1894, flere eksemplarer. 
Denne bastard ligner af udseende mest R. domestieus HARTM, 
Den er høi med meget tæt blomsterstand og store indre blomster- 
dækblade. Ved nærmere undersøgelse viser den dog afgjort karak- 
