1902] Om vegetationen paa Hardangervidden. 13 



eucuUata (L.) Bell., Gyropliora ardica Ach., Parmelia lanata W åJjIjH., 

 Spliæroplwrus fragiUs L., Cetraria islcmcUca (L.) Ach., Solorina 

 crocea (L.) Ach., Liizula arqiiata, Cornicidaria tristis (Web.) Ach., 

 Salix herlacea, Lycoiwdiinn Selago, Gyropliora cylmdrica (L.) Ach., 

 Leddella arctica (Smret.) Kbr., Gyropliora er osa (Web.) Ach., Cla- 

 donia heUidiflora (Ach.) Schaer., C. alpicola (Flot.) Wain., Fsora 

 demissa Eutstr., Parmelia stygia (L.) Ach., Gyrophora deusta (L.) 

 Fav., Cornicularia divergens Ach., Thamnolia vermicularis Sw., 

 Silene acaidis, Saiissurea alxjina, Fannaria hyjmorum Fr. , Parmelia 

 saxatilis (L.) Ach., Cerastium alpinum, Car ex rigida, Stereocaidon 

 demidatmn Flk., Ochrolechla tartarea (L) Mass., Cladonia gracilis 

 (L.) Coem., Andromeda hypnoides, Alectoria nigricans (Ach.) Nyl., 

 Catolechia piilchella (Schrad.) Th. Fr., Farmelia encaiista (Smret.) 

 Nyl., Cetraria hiascens (Fr.) Th. Fr., GyropJiora liyperhorea (Hoeem.) 

 Mudd., Lecanora leptacina Smret., Cladonia coccifera (L.) Schaer., 

 Farmelia Fahhmensis (L.) Ach., Cladonia verticillata (Hoeem.) 

 Flk., Farmelia centrifuga (L.) Ach., Luziila spicata, Gyrophora 

 proboscidea (L.) Ach., Cladonia alpestris L., Rhodiola rosea, Taraxa- 

 cum officinale, Feltigera canina (L.) 8cha:eu., Silhaldia prommhens, 

 Bannnculus pygmæiis, Car ex lagopina, Oxyria reniformis, Anten- 

 naria alpina, Thalictntm alpiniim, Anthoxanthum odoratum, Alclie- 

 milla vidgaris, Eriger on unifloriis, Foa alpina, Fanuncuhis glacialis, 

 Alsine hifiora, Folygoniim viviparimi, Triseiiim siihspicatum og" Bu- 

 ellia atrata Sm. Desuden saaes en hel del, helst sterile moser. 



Karplanter, som ikke findes omtalt i dr. N. Willes forteg- 

 nelse over Hardangerviddens flora. 



Equisetum variegatum Schleich. Almindelig- paa dertil egnede 

 lokaliteter i Hardangerviddens bergfulde egne fra Onskjeln og 

 Haarteignuten i syd til Hardangerjøkulen og Krossdal i nord. I 

 største mængde mellem Onskjeln, Tresfon, Reppane og Munkabu 

 samt i Ravnabergp årtiet over til Husestølen Grøndal. Viser sig 

 først ved birkegrænsen og stiger op mod lavbeitet til en høide af 

 henved 4000 fod o. h. 



Botrychi-um Lunaria Sw. I mine reiseoptegnelser kun noteret 

 for bratte, frodige skiferbakker mellem Solheimedal og Haarteignuten 

 ca. 4000 fod 0. h. samt for skraaningerne ved Fagernut ca. 3800 f. 

 0. h. 



