Johan Havaas. [No. 



med den, kunde ikke opdages. Fandtes kun øverst i bakkerne ved 

 Stbrli i Sysendal omtrent ved birkeg-rænsen. 



Primula scotica Hook. Paa talrig-e steder fra Haarteigen i 

 syd til Hardangerjøkulen og Krossdal i nord, mod vest til Huse- 

 stølen Grøndal. I størst mængde ved Graoberg og i Ravnaberg- 

 partiet. Næsten udelukkende paa skifrigt underlag. 



Arctostaphylos uva ur si 8pii. Ikke ganske almindelig, men 

 vestenfor Veigelven og Grønaa dog paa talrige steder, helst paa 

 tørre rabber, hvor underlaget bestaar af de løsere, let hensmuld- 

 rende skifere. 



Ranunculus aeonitifolius L. I elvebakker mellem Frisæt og 

 Ulvafet. 



Ranunculus reptans L. Gaar op i myrerno ved Graoberg 

 sæter. 



Aralis pcHræa Lam. Gaar paa Hardangerviddens vestlige del 

 sydover til Tresfon. 



Drosera rotundifolia L. Sysendal i lierne ved Maursæt. 



Drosera longifolia L. Vokser sammen med foregaaende. 



Alsine stricta Wahlenb. Vestenfor Veig paa talrige steder 

 sydover til Haarteignuten og Tresfon. Udenfor dette omraade kun 

 bemerket meget sparsomt paa fjeldryggen mellem Isdal og Maursæt 

 samt paa Høgahei. Ingensteds i stor mængde. 



Arenaria ciliata L. Den» vokseomraade paa Hardangervidden 

 er meget trangt begrænset og gaar mod syd neppe stort forbi Haar- 

 teignuten, mod vest til Reppane og mod nord til Fagradal og Fin- 

 nabu. Mod øst synes den ikke at overskride Veig og Grønaa. 

 I størst mængde hist og her paa fjeldryggene mellem Haarteignuten, 

 Fagradalsvand og Graoberg. 



Stellaria nemorum L. Gaar i Sysendal op til Sysenvand. 



Stellaria Friesiana Ser. I Sysendal op til Instestøl. 



Silene in flata Sm. Gaar i Sysendal op forbi Garen. 



Vahlbergella apetala Fe. Paa mange steder mellem Krossdal 

 og Haarteigfj eldet. Gaar i Trollstølsgjelæ. ned til birkegrænsen. 



Oxalis acetosella L. Trollstølsgjelæ. 



Hippuris vulgaris L. Hadlestøl. 



Cotoneaster vulgaris Lindl. Mellem Frisæt og Ulvafet; Haa- 

 kaahelleren. 



Dryas octopetala L. Paa den løsere skifer almindelig paa den 

 vestlige del af Vidden. 



Geum rivale L. Ved Veigelven sparsomt op til Ulvafet. 



