14 Haakon Sclietelig. [No. 8 



sammenpasset som en langbrat skraaning paa hvert bord og fæstet 

 med 3 klinknagler. 



Hele baaden var udvendig og indvendig dækket med et lysegult 

 smuldrende stof, som ikke godt kan være andet end forvitret tjære. 

 Skvætbordet var derimod ikke tjæret, men liavde til gjengjæld 

 indridsede og malte ornamenter. 



Af baadens inventar fandtes merkelig nok ikke andet end det ene 

 aareblad, som laa løst i fylden (fig. 10). Det er 70 cm. langt og 12 

 cm. bredt, nedentil rundt afskaaret, og minder saaledes meget om 

 flere af aarerne fra Gokstadskibet. Yidere fandtes en del tilskaarne 

 furupinder, livoraf en endog er orneret med et opliøiet, fladt baand 

 om den ene ende; en anden er gjennemskaaret med et ovalt hul. 

 Deres oprindelige bestemmelse kan selvfølgehg ikke nu angives. 

 Indvendig langs styrbord side midtskibs laa ogsaa rester af et 

 temmelig tykt taug. 



Der kunde ikke sees noget spor af, at baaden har havt mast; 

 det er ogsaa alene efter dens størrelse rimeligt, at den har været et 

 rofartøi. I en henseende viser bygningsmaaden en væsenthg for- 

 skjel fra de fleste tidligere kj endte fartøier fra vikingetiden, idet bor- 

 dene i denne baad var forbundet med spanterne ved nagler. Dette 

 er dog ikke helt uden sidestykke; det var saaledes tilfælde ved 

 den af prof. Gustafson undersøgte baad fra Hauge, Gloppen pgd. 

 i Nordfjord.^) 



Sammenligner man den nye baad med den af Gustafson op- 

 stillede tabel over fartøier fra nordiske grave, hvor en opgave over 

 størrelsen foreligger,-) ser man, at den kommer ganske høit op i 

 ræKken. Den kan omtrent stilles ved siden af skibet fra Vold i 

 Borre, og overgaaes kun af fire andre. 



^) G. GtUSTAFSOn: En baadgrav fra vikingetiden. Bergens Museums Aars - 

 beretn. 1890, nr. 8. 

 2) L. c, s. 12. 



