16 Hans Eeusch. [Xo. 10 



nerne særdeles vel udviklede, hvortil hentydedes, da der taltes om 

 steng-elstrukturen i Ørnefjeld. I den her udbredte gneis ser man, 

 at stengelstruktur, baandformig anordning af glimmeren og fold- 

 ningens akselinjer helder til den angivne kant omkring 30°. Ved 

 de nye fæstningsanlæg er gneisen graa, tildels rig paa sort glim- 

 mer og opfyldt med feldspatøine ; endvidere en der her en lys graa, 

 granitisk udseende bergart (som maaske ved nøiere undersøgelse 

 vil tindes at være lys labradorsten) og et parti smaakornig amfib- 

 bolitisk bergart, altsammen med strækningsstruktur. 1 denne stræk- 

 ningsfænomenernes stilling her i bergartbuernes inderste del, linder 

 jeg en støtte for den ovenfor fremholdte tydning af lagstillmgen 

 som et foldesystem med bøiet ryg. Med det samme kan anføres, 

 at man i de lagede bergarter, fornemlig i Fløifj eldets gneis, under- 

 tiden ser en underordnet foldning, hvis akselinger stryger horizon- 

 talt mod nv. eller helder under en liden vinkel til denne side. 

 Denne foldning maa antages at være yngre end strækningen og at 

 være fremkommen ved de samme trykkræfter, som har krummet 

 det store foldesystems ryg. 



Inden Damsgaardsfj eldets og Løvstakkens ensartede gneisgranit- 

 strøg er der ikke anledning til mange iagttagelser. En liden 

 svovlkisforekomst fra Laksevaag er omtalt i „Sitofossiler" s. 135, 

 anm. Fra strøget i syd udenfor detaljkartets omraade kan anføres 

 følgende: 



Fra Krongaarden ved Fjøsanger har jeg steget op paa Løv- 

 stakkens sydlige forlængelse; deroppe var planparallelstrukturen 

 særdeles lidet udviklet; men der var en ø. t. n. heldende stræk- 

 ningsstruktur. 



Yed Fjøsanger station og V2 km. eller saa nordover derfra 

 staar øiegneis. Yed Noraasvandets indre ende er der haard smaat- 

 bølgende glimmerskifer med hindeagtig glimmer. Herfra har jeg 

 gaaet mod sv. langs våndets nordvestside. Man vandrer langs efter 

 strøgretningen af bergarterne, som hælder 30° — 40° mod 0. s.v.; der 

 sees tæt til finkornig gneis og gneisgranit med hindeagtig sort glim- 

 mer. Paa Kraakenæs er der gneisgranit med strækningsstruktur 

 hældende 30° mod sø. Jeg har gaaet saa langt omtrent som til Strøm- 

 pladsen. Yed Bynæsets huse er indleiret en del kvartsførende fyl- 

 litagtig mørk glimmerskifer. Faldet er her mod syd. I øst for 

 Strømpladsen er bergarten for det meste massiv granitisk. Paa en 

 anden ekskursion, har jeg i nord herfor ved Løvaas noteret et 

 mindre parti af mod nnø. heldende gneis i den forresten mellem 



