III. studier over bergarterne ved Bergen. 



(Af Carl Fred. Kolderup.) 



I overensstemmelse med den af dr. Reusch og mig trufne af- 

 tale om delingen af arbeidet med den geologisk-petrograiiske under- 

 søgelse af Bergens undergrund, vil jeg her fremlægge resultaterne 

 af de petrograiisk-kemiske undersøgelser, idet jeg samtidig paa ba- 

 sis af disse undersøgelser knytter endel bemerkninger om berg- 

 arternes genesis. Jeg vil ved denne anledning ikke gaa nærmere 

 ind paa bergarterne ved Kvarven, der nærmest maa betragtes i 

 sammenhæng med bergarterne længere syd. Bergarterne ved Eids- 

 vaag, som jeg opfatter som granitskifere, omtales i al korthed i 

 forbindelse med Blaamandens granitfelt. 



Som allerede af dr. Reusch fremhævet er det, paa grund af 

 de betydelige omvandlinger bergarterne ved Bergen har undergaaet, 

 vanskelig at finde ud, under hvilke forhold bergarterne oprindelig 

 er dannet; men man faar dog forsøge, hvor langt man kan komme 

 ved kemiske og petrografiske undersøgelser. Det er vel muligt, at 

 senere forskere med fremtidens forbedrede hjæJpemidler kan komme 

 til en anden op fatning af dette eller hint; men af den grund at 

 vente med at gjøre noget for at opklare, hvad dr. Reltsch træffende 

 har kaldt ,,de dunkle sider" ved bergarternes genesis, gaar ikke 

 godt an. Det er forøvrigt min personlige formening, at man neppe 

 vil komme til at tyde de heroptrædende bergarters genesis paa en 

 maade, der skulde vise sig at være i væsentlig grad forskjeUig fra 

 den synsmaade, der kommer frem i denne vor af handling om de 

 geologiske forhold i og omkring vor fødeby. 



Petrografisk seet kan man inddele de i byen og nærmeste om- 

 egn optrædende bergarter i 5 grupper, nemlig: 1) Graniter, 2) 

 Granit- og øiegranitskifere (gneise og øiegneise) 3) Hornblende- 



