34 Carl Fred. Kolderup. [No. 10 



Rutil. 



Titanit dels i de flere gange omtalte grynede masser, dels i 

 større, selvstændige individer. 



Biotit danner hovedmassen. 



Klorit og serpentinøse omvandlingsprodukter. 



Epidot og zoisit i større individer og stor mængde. 



Feldspat og kvarts i smaa og faa individer. 



Den bergart, hvoraf fletværket af smaa aarer bestaar, viser en 

 ganske afvigende sammensætning, idet den mere nærmer sig den 

 før beskrevne amfibolit. Under mikroskopet sees: 



Svovlkis inde i magnetit. 



Apatit. 



Rutil. 



Titanit i grynede masser. 



Hornblende med liden pleocbroisme og med farve omtrent som 

 hos hornblenderne i hornblendeskiferne inde i det egentlige byom- 

 raade. Overveiende blandt de mørke mineraler. 



Biotit med kloritiske omvandlingsprodukter er vistnok for en 

 del omvandlingsprodukt af hornblende. 



Epidot og zoisit optræder her i modsætning til den glimmer- 

 rige hovedmasse i smaa korn. 



Feldspat, hvoraf ialfald den rent overveiende del er plagioklas, 

 er det hyppigste af de lyse mineraler. 



Efter at vi saaledes har studeret granitfeltets mere centrale 

 dele, \il xi tåge os en tur ud mod grænsen. Følger vi veien fra 

 Neevengaarden op til Munkebotten, vil vi, idet vi naar op til 

 øverste sving, straks lægge mærke til en skarp udpræget forskyv- 

 ningslinie i Homandsfjeld (se fig 14). Langs denne er en gneis- 

 agtig bergart presset ind i granitmasivet. Man ser tydelig, hvorledes 

 denne skifrige bergart strækker sig Addere udover mod befæst- 

 ningerne s. for Hellen. Den yderste fortsættelse af den sees ved 

 stranden nogle hundrede meter ø. f. Hellen. Yed det sted, hvor 

 veien svinger ind mod Munkebotten, kan man se forskyvningsplanet 

 paa nær afstand, idet det fra Homansf^jeld fortsætter over til Sand- 

 vigsfj eldet, saa man har det lige i veilinien. 



Bergarten i selve forskyvningslinien er en mørkgraa, finkornig 

 og skifrig bergart, hvori sees endel sericit. Den er aldeles gjen- 

 nemsat af stik, saa det er umuligt at faa et ordentligt haandstykke 

 af den. Under mikroskopet kan man, uden krydsende nichoUer, 

 se et væv af grønlig klorit. Denne klorit er omvandlingsprodukt 



