36 Carl Fred. Kolderup. [No. 10 



Af glimmeren er endel sericit, hviken sidste delvis er dannet paa 

 feldspatens bekostning-. Plagioklaserne viser en smuk trykstruktur. 

 Man kan se, hvorledes de forskjellige plagioklasindivider er op- 

 knuste og forskjøvne i forhold til hinanden. Et individ var saaledes 

 op delt i 5, og stykkerne derefter forskjøvne i retning par allel tvil- 

 linglamellerne. Langs de smaa rutschflader i plagioklaserne sees et 

 lidet lag af detritus og nydannelser. Andre steder har nydannelsen 

 faaet fuldstændig overhaand. Efter udslukningsvinklerne at dømme, 

 maa plagioklasen være meget sur. Ortoklasen viser svag undu- 

 lerende udslukning og tydelig op deling i felter, der ikke er adskilte 

 ved virkelig brudlinier. Flere steder sees snorer af lysere feldspat- 

 substans i ortoklasen („slangeformig feldspat''). Kvartsen er dels 

 opdelt i felter, der slukker ud forskjellig i forhold til hinanden, 

 dels ogsaa virkelig opknust. Der lindes i det hele i denne granit 

 adskillig detritus. 



Som det senere vil paavises, er der i graniten ved Langevandet 

 og Munkebotten presset ind fremmede bergarter langs et forskyv- 

 ningsplan i graniten, og graniten viser lige op imod dette en tyde- 

 lig linsestruktur, saaledes som det kan sees af fig. 19. 



c. Blaamandens granitfelt. 



Dette felt, der er det østligste af granitomraaderne i Bergen 

 og nærmeste omegn, har jeg opkaldt efter det mest kj endte fjeld, 

 som findes i granitzonen. Det er ogsaa væsentlig paa Blaamanden, 

 at jeg har havt anledning til at studere graniten. Bergarten er 

 her en gneisgranit, hvor finkornigere bestanddele, der ligner granit- 

 skiferne veksler med grovkornigere, næsten rent granitiske berg- 

 arttyper. I det hele minder bergarten saa meget om Sandvigs- 

 fj eldets granit, at den vistnok maa opfattes som oprindelig ge- 

 netisk sammenhørende med denne. Af mineraler har jeg i en 

 granitskiferagtig varietet fra Blaamanden ved mikroskopisk under- 

 søgelse fundet: Zirkon, apatit, titanit, epidot, plagioklas, mikroklin, 

 ortoklas og kvarts. Angaaende disse mineralers optræden og for- 

 hold kan mærkes : Titanit optræder i grynede masser som i granit- 

 skiferne, Biotiten er smudsig grøn til lysgul. Epidoten optræder 

 gjerne i større aggregater sammen med biotiten og forekommer i 

 større mængder end i almindelighed i Sand vigsfj eldets zone. Orto- 

 klasen har sekundært udviklet mikroperthitstruktur langs de partier 

 af krystallerne, hvor trykket synes at have været stærkest. Feld- 

 spaterne optræder som i granitskiferne, dels i større individer, om 



