1902] III. Studier over bergarterne ved Bergen. 55 



Kvartsskifere, kvartssericitskifere og kvartsrige gneise. 



Disse berg-arter, der efter min formening er meget nærbeslegtede, 

 optræder paa kartet i 3 forskjellige zoner, som jeg vil betegne som 



a. Dragefjeldets kvartssericitskifere, 



b. Rothaugens kvarts- og kvartssericitskifere med tilhørende 

 sterkt udvalsede konglomerater, 



c. Storevandets lagserie af kvartsrige gneise og kvartssericit- 

 skifere, hvori underordnede lag af sterkt udvalsede konglo- 

 merater. 



a. Dragefjeldets kvartssericitskifere. 



Dragefjeldets bergarter er alle mere eller mindre rige paa 

 sericit; ja i enkelte tilfælde, navnlig i de undre, sydvestlige lag, 

 er sericit det overveiende mineral, saa at man her næsten kan 

 fristes til at tale om kvartsrige sericitskifere. Under mikroskopet 

 viser bergarten sig at beståa af følgende mineraler: 



Zirkon 



Titanit 



Magnetit .... 



Epidot 



Zoisit 



Biotit, der er grønlig og har endel kloritiske omvandlingspro- 

 dukter. 



Sericit. Dette mineral er tidligere bleven opfattet som talk, 

 men da det har alle sericitens egenskaber, maa det nu ogsaa blive 

 at betegne som sericit. At sericiten er et nydannet mineral, dan- 

 net ved presset, fremgaar af alt, og om det oprindelige minerals 

 natur har jeg ikke troet, der kan være stor dissens. Det maa 

 have været feldspat, der har leveret materialet til sericiten. 



Plagioklas i ganske faa individer. 



Ortoklas, der under skjæv belysning skiller sig godt ud fra 

 kvarts. 



Kvarts, der ialmindelighed er hovedmineralet. 



Kalkspat. 



Bergarten har en vakker trykstruktur. 



Angaaende bergartens oprindelse vil jeg udtale som min for- 

 modning, at den er fremkommen ved omvandling af en feldspat- 

 f ørende sandsten — en sparagmit. Denne min op fatning, der for- 



i smaa mængder 



