56 Carl Fred. Kolderup. [No. 10 



øvrigt er flere aar gammel, har jeg faaet yderligere bekræftet ved 

 sammenligninger med det vestlige og centrale Norges sparagmiter, 

 navnlig ved en exkursion i trakterne omkring Sjoa i Gudbrands- 

 dalen, som jeg foretog sammen med min ven Bjørlykke, og under 

 to exkursioner til Gravehalsen i somrene 1896 og 1898. Geologerne 

 Bjørlykke og Øyen, som er vel bevandrede i Østlandets sparagmit- 

 felter, har ogsaa ved besøg paa stedet udtalt sig enig i, at berg- 

 arten ligner flere af sparagmiterne østerpaa. Under et ophold i 

 Kristiania vinteren 1897—98 havde jeg anledning til at konferere 

 med professor Brøgger om bergartens mikroskopiske udseende, og 

 heller ikke han mente, at der kunde være noget at anvende mod 

 antagelsen om, at bergarten var en omvandlet sparagmit. 



Der kunde vistnok være andre og mere nærliggende bergarter, 

 som man kunde sammenligne den heromhandlede hvartssericitskifer 

 med, nemlig den saakaldte kvartsitiske sandsten med kvartsitkon- 

 glomerat, som dr. Reusch har beskrevet fra trakterne omkring Ul- 

 ven (jfr. Hans H. Reusch: Silurfossiler og pressede konglomerater 

 i Bergensskifrene pag. 41 ff.). Desværre har jeg selv ikke kun- 

 net faa tid at undersøge denne zone noget mere indgaaende, saa 

 jeg kan udtale nogen bestemt formodning om, hvor stor eller liden 

 lighed der kan være mellem de hernævnte bergarter. Efter det 

 indtryk, jeg fik af bergarten, saaledes som den optræder nær Ulven 

 station, skulde jeg nærmest være tilbøielig til i petrografisk hen- 

 seende at parallelisere den med de mere kvartsrige typer i Rot- 

 haugen og trakterne sø. for denne. Dog synes bergarterne ved 

 Ulven, saaledes som det i det hele er tilfældet med denne ydre 

 zone af bergensskiferne, at være mindre presset end de kvartsrige 

 bergarter i trakterne i og ved selve Bergen. 



Om alderen er det vanskeligt at udtale sig. Skulde kvarts sericit- 

 skiferen virkelig blive at parallelisere med høifj eldets lyse sparagmit, 

 vil der naturligvis blive lige saa forskjellige opfatninger angaaende 

 hins som dennes alder. Sandstenen ved Ulven tilhører vel formo- 

 dentlig nogenlunde samme tid som de tilstødende bergarter d. v. s. 

 mellemsilur, omend ikke den mulighed er udelukket, at den kan 

 være en adskillig ældre bergart, der er presset ind mellem yngre lag. 



b. Rothaugens kvarts- og kvartssericitskifere med tilhørende 

 udvalsede konglomerater. 



Rothaugens bergarter er tidligere betegnede som kvartsskifere; 

 men det vil ved nærmere eftersyn vise sig, at det kun er for en- 



