J. Rekstad. 



[Nr. 4 



Lodalsbræen, den eneste av bræerne her, som fremdeles er i 

 tilbakegang, har et ganske svakt fald. Den hastighet, hvormed den 

 bevæger sig, er ifølge de Seues maalinger betydelig mindre end 

 hos de andre bræer, hvis bevægelse han undersøkte. 



At denne bræ maa ha en forholdsvis liten bevægelse, kan man 

 ogsaa se derav, at den over en stor strækning, den saakaldte Lodals- 

 flate, er næsten fri for sprækker. Dette forklarer da, at den endnu 

 ikke med sin nedre ende er begyndt at rykke frem. Den er for- 



Fig. 3. Lille Supbellebræ 18 / 9 03. Det sorte kryds viser merkestenen foran bræen. 

 Den sort strekede linje viser grænsen for bræens utbredelse 29 /t 08. 



sinket i sammenligning med de andre bræer, som har et sterkere 

 fald og en raskere bevægelse. 



De to bræer, Tunsbergdalsbræ og Nigardsbræ, som sidste aar 

 har været omtrent stationær, er begge lange og med forholdsvis 

 svakt fald. Det er derfor rimelig, at de som Lodalsbræ maa være 

 noget forsinket i sin bevægelsesfase. 



For at anskueliggjøre bræernes vekst følger nogen billeder 

 efter fotografier fra Fjærland. Fig. 1 og 2 viser fremrykningen 

 hos Suphellebræ i de to sidste aar, 3 og 4 hos lille Suphellebræ i 

 de sidste 5 aar. 



