1909] Hjorten i Norge (Cerviis elophus, atlanticus). 9 



Del af Tapes-Tiåen, da Sommer-Temperaturen var omkr. 2 Grader 

 høiere, end i Nutiden. 



Yor Hjorts Stamfader („Ta^es-Hjorten") var et kraftigt Dyr 

 med stærke Horn, i Hovedsagen den samme Form, som endnu be- 

 bor Mellem-Europas Skovegne. Efterhaanden fik den en vid Ud- 

 bredelse over en stor Del af det sydlige og mellemste Norge, hvorom 

 talrige postglaciale Jordfund vidner, de fleste fra Kystegnene lige 

 op mod Grændsen af Tromsø Amt (Steigen), et ogsaa fra Landets 

 indre, sydøstlige Dele (Ringerike). De fleste af disse Fund, hvis 

 Alder har kunnet bestemmes, stammer fra den ældre Stenalder, 

 enkelte fra Jernalderen (et muligens fra Bronzealderen). 



Efterhaanden er den oprindelige Stamme uddød overalt und- 

 tagen i de sydvestlige Kystegne ; her er den bleven til et Kystdyr, 

 knyttet til bjergfuldt Terrain med blandet Furu- og Løvskov og 

 Hav-Clima, og efterhaanden faaet et Særpræg i Form og Størrelse, 

 og enkelte Eiendommeligheder i Skeletbygningen, hvorved den (mere 

 eller mindre constant) vil vise sig at afvige fra Hoved-Formen. 



Paa Grund af disse Eiendommeligheder er den norske Kyst- 

 hjort af Prof. Lønnberg i 1906 opstillet som en egen Underart, 

 C. elaphus. atlanticus, Lønnb. 1906. *) 



Den norske Hjort er noget mindre, end den typiske fra Mellem- 

 Europa, har i Regelen kortere Manke, der er brunsort, ligesom 

 Aalen; den er noget lysere af Farve, idet Sommerdragten er lyst 

 gulbrun med graat Anstrøg, og graabrune Fødder; Halespeilet 

 er ligeledes lysere, men kantet af sortagtigt. 



Af Cranie-Characterer er mest iøj ne faldende de oftest noget 

 kortere, og bagtil bredere Nasalia, ligesom det supra-orbitale Foramen 

 er gjennemgaaende noget større, end hos den typiske Form. 



Ogsaa i enkelte andre Henseender kan Craniet frembyde mindre Af- 

 vigelser, men alle disse er idethele mindre constante, end de ovennævnte. 



Forskjellen mellem begge Former er dog idethele ringere, end 

 det kunde ventes efter den lange Isolering og de forandrede Natur- 

 forholde, under hvilke Arten har levet hos os. 



Jeg skal nedenfor berøre de vigtigste af disse, af Prof. Lønn- 

 berg (i 1906) først fremhævede Characterer, efter det Materiale a f 

 den norske Kysthjort, som for Tiden har staaet til min Raadighed. 



I Chria. Museum opbevares for Tiden 27 eomplette Cranier af 

 den norske Form, de fleste Hunner og Ungdyr, og alle erhvervede i 

 Løbet af de seneste Aar. 



!) Arkiv f. Zoologi, B. 3, No. 9. (Stockh. 1906). 



