1909] En nidskrift med ældre runer fra Fløksand i Nordhordland. 35 



Mot denne opfatning kan dog- for det første indvendes at den antagne over- 

 føring- av tryllekraft fra de magiske runer gjennem „kjøtkniven" til skindfelderne 

 som tilberedtes med denne, er paafaldende lang og vanskelig kan støttes ved nogen 

 parallel fra folketroen. Men dernæst blir det ogsaa betænkelig at forståa lina i 

 Fløksand-indskriften om linfrø, mens lin i Volse-fortællingen, baade i prosaen og 

 i viserne, er brukt om linduker. 



At Fløksand-indskriften har hensyn til en phallisk kultus, støttes 

 ogsaa av runerne selv, saaledes som det vil fremgaa av en betragt- 

 ning av tal forhold i nidskriften. 



6. 



Skjønt der paa „kjøtkniven" fra Fløksand hadde været godt 

 rum til det hele ord alu, er dette dog ikke skrevet fuldt ut, men 

 kun uttrykt ved begyndelsesrunen a. Grunden hertil er neppe den 

 at runeristeren er blit avbrutt under indridsningen, saaledes som 

 tilfældet er med mange av de ufuldendte runerablerier paa vægger 

 og søiler i vore gamle kirker. Ved Fløksand-indskriften, som er av 

 tryllekraftig indhold, maatte det være runeristeren magtpaaliggende 

 at bringe den i fuldstændig stand like til de mindste enkeltheter, 

 foråt den intet skulde tape av sin magiske virkning, og selv om 

 man hadde maattet forlate den ufuldendt, vilde man ved benyttelsen 

 av „kjøtkniven" snart være blit opmerksom herpaa og sørget for 

 at runeindskriftens tryllekraft fuldstændig sikredes. 



Desuten er ved r. 10 ^ a at merke at runen har en i de 

 ældste runeindskrifter enestaaende form, idet øverste kvist gaar ut 

 fra staven et langt stykke nedenfor toppen (se s. 16), og videre bør 

 der mindes om at denne rune er skrevet med langt svakere rids 

 end de to foregaaende ord. Ved denne enestaaende form og 

 eiendommelige indridsning kan r. 10 for øiet være fremhævet som 

 forskjellig i indhold fra de to foregaaende ord (lina laukaR), hvor- 

 ved denne rune tillike tydelig betegnes som en forkortning for et 

 helt ord (alu). 



Men hvorfor er paa dette sted forkortet skrivemaate anvendt? 



Forkortet skrivemaate kj endes ogsaa fra en anden runeindskrift 

 av tryllekraftig indhold, nemlig fra runeindskriften paa et vævspjeld 

 fra Lund (Skaane). I denne er, som jeg tror at ha godtgjort i en 

 egen liten avhandling, 1 ) paa to steder forkortet skrivemaate anvendt, 



*) „Tryllerunerne paa et vævspjeld fra Lund i Skaane" (Christiania Vid. 

 Selsk. Forhandl. 1908, nr. 7). 



