44 Magnus Olsen og Haakon Schetelig. [Nr. 7 



en ny art av magiske runeindskrifter, som paa forskjellig maate har 

 berøringer med phalliske forestillinger. Men den nyfundne norske 

 runeindskrift er ogsaa i en anden henseende av stor interesse. 



I sit indhold (laukaR a[lu]) har Møksand-indskriften forbindelse 

 med danske brakteat-indskrifter fra noget senere tid (jfr. ogsaa over- 

 ensstemm elserne med den danske Valby-amulet). Av disse frem- 

 hæver jeg navnlig brakt. 18 fra Slesvig, da denne sammen med 

 Fløksand-indskriften peker paa kultursammenhæng mellem Danmark 

 (navnlig Jylland) og det vestlige Norge. Fløksand-indskriften, som 

 er fra hor der nes land, blir saaledes et nyt ied i den kjede av fakta, 

 hentede fra arkæologien, 1 ) fra gamle stammenavne (Hgrbar = XapouSe?, 

 Ry gir = Rugii) og stedsnavne, fra gudsdyrkelse 2 ) og fra runeind- 

 skrifter, 3 ) som bestemt henviser til kulturstrømme — og vistnok 

 ogsaa folkevandringer — , som har forenet Vest-Norge med Danmark 

 i den ældre jernalder. 



Til slutning retter jeg en hjertelig tak til mine venner dr. S. 

 Eitrem og konservator dr. H. Schetelig, som har bistaat mig ved 

 dette arbeide. Jeg har hat rikt utbytte av at drøfte med dr. Eitrem 

 de folkloristiske og mytologiske spørsmaal, som denne undersøkelse 

 har kommet til at streife. Dr. Schetelig har jeg ikke blot at takke 

 for den ogsaa i runologisk henseende særdeles oplysende arkæolo- 

 giske behandling av Fløksand-fundet, men han har ogsaa hat den 

 godhet at utlaane til mig fra Bergens museum den med runer be- 

 skrevne gjenstand til undersøkelse i Kristiania. 



!) B. Salin, Manadsblad 1896 s. 44 f.; Thierornamentik s. 143 f.; H. Sche- 

 telig, The cruciform brooches of Norway (Bergens mnseums aarbog 1906 no. 8) 

 s. 71. Her rnaa ogsaa mindes om at lerkarret, hvori Fløksand-indskriften blev 

 rundet, ifølge Schetelig tilhører „den vestlige kulturgruppe som i slutten av den 

 romerske periode var utbredt fra Sønderjylland til Nordsjøens og Nordhavets kyst- 

 lande" (se s. 6 i det foregaaende). 



2 ) M. Olsen, Det gamle norske ønavn NjarcSarlpg (Chra. Vid.-Selsk. Forhandl. 

 1905 nr. 5). 



3 ) M. Olsen, Aarsberetn. for Foreningen til norske Fortidsmindesmærkers 

 Bevaring 1907 s. 165—172. 



