1909] Theorien om den norske floras indvandring. 7 



3 svarer til Steenstrups birk- og" aspeperiode, 5 til hans fure- 

 tid, 7 til hans egetid, 9 til hans olderperiode. 



Denne theori om aarsagen til vexlingen af torv og stubbelag 

 har faaet mange tilhængere, men den har endnu moclstandere, som 

 mener, at vexlingen alene skyldes ændringer af lokal natur. Til 

 støtte for den sidste anskuelse anføres, at stubbelagene ikke lindes 

 i alle myre, og at der er myre, som ogsaa i vore dage er i tilvext, 

 saa at den omgivende skov forsumpes. De fleste indrømmer, at nu- 

 tiden er en forholdsvis tør tid. Dette medgives endog af enkelte, 

 som er modstandere af theorien. Saaledes indrømmer H. v. Post, 

 at myrene gjennemsnitlig er tørrere nu end i fortiden, ikke blot i 

 kulturtrakter men ogsaa i ødemarkerne fjernt fra opdyrkede egne; 

 han tilskriver det kulturens indflydelse og skovenes udhugst. Kihl- 

 man 1 ) siger, at nutiden paa Kolahalvøen er ugunstig for torvdannelse, 

 at torven der ikke alene har ophørt at voxe, men at den ødelægges 

 ved frost. Ifølge ham er det grundisen i myrene, som er aarsag til 

 dette. Med et tørrere klima følger strengere vinterkulde, og for- 

 saavidt falder Kihlmans forklaringsmaade sammen med min. Denne 

 udtørring af myrene er imidlertid, som jeg har vist, et over hele 

 Europa almindelig udbredt fænomen; overalt, selv i Skotland og paa 

 Norges vestkyst er torvdannelsen i nutiden ubetydelig. Og der gives 

 ingen bedre forklaring af dette, som passer baade for de nordlige 

 ødemarker og for de vestlige og sydligere kulturtrakter, end den 

 antagelse, at klimatet er blevet tørrere end det var før, og at dette 

 er aarsagen til, at skov og mere eller mindre xerofile plantesamfund 

 voxer paa saa mange myre. 



Man maa skjelne mellem myr- og torvdannelse. Fordi om et 

 sted er myrlændt, er det ingenlunde sagt, at torv dannes der. Et 

 tørt klima er ugunstigt for torvdannelse. I det indre af Asien flndes 

 vistnok myrlændte steder med Car lees o. desl., men torv og torv- 

 dannende planter mangler. Saaledes, siger A. v. Keassnof, er det 

 i Thianschan (Verh. Ges. f. Erdk. XY, Berlin 1888 p. 266). Og i 

 steppeegnene mangler torvmyrene aldeles (E. Regel: Descr. plant, 

 nov. etc. fase. VIII, Petrop. 1881 p. 141). Jo mere man nærmer 

 sig kystegnene, jo større regnmængden og luftens fugtighed er, desto 

 hyppigere og mere udstrakte bliver torvmyrene. I Bøhmen er der 

 (if. Sitensky) mest torvmyr i de egne, hvor det regner mest. Og 

 ingensteds i Europa er der vidtstraktere myre og mægtigere torvlag 



!) Act. Soc. F., Fl. fenn. VI n. 3 p. 116. 



