10 Axel Blytt. [No. 8 



I de samme myre, hvori stubbelagene mangler, mangler ogsaa meget 

 ofte enkelte af Steensteups perioder. Man kan linde torv med 

 fure, ja endog med eg umiddelbart paa ler med arktiske planter. 

 Og dette er jo heller ikke andet end man maatte vente. Thi dels 

 kan naturligvis lokale forholdes ændring foraarsage myrdannelse 

 paa steder, som før var tørre, dels er en mængde torv i tidens løb 

 ødelagt. Myrbrand har ikke været nogen sjeldenhed. Kulrester er 

 almindelige i torven, og man ved fra myrbrande i nutiden, at flere 

 fod mægtige torvlag paa denne vis kan ødelægges. Kihlman skildrer, 

 hvorledes frosten og regnet ødelægger torven paa Kolahalvøen, 

 J. Geikie skildrer en lignende torvødelæggelse i Skotland. Der er 

 store dele af Norge, f. ex. Østerdalen, hvor myrene i regelen kun 

 har de to yngste torvlag, hvor f. ex. birketorven mangler, skjønt 

 tuffene viser, at der har været en langvarig birkeperiode. I den 

 subarktiske tid, da klimatet var koldere end nu, maa mange torv- 

 lag være blevne ødelagte paa samme maade som torven den dag i 

 dag ødelægges i det nordlige Skandinavien. 



Hermed har jeg, tror jeg, imødegaaet de ind vendinger, som er 

 fremsatte mod min theori, og som jeg ikke allerede før har paavist 

 uholdbarheden af. Jeg skal nu gaa over til de kjendsgjerninger, 

 som efter min mening beviser dens rigtighed. 



Undersøgelserne af Norges myre viste, at myrenes bygning var 

 afhængig af deres høide over havet. I Danmark har der efter is- 

 tiden ikke været nogen nævneværdig landstigning. I Norge er landet 

 steget indtil 200 meter, siden isen tråk sig tilbage fra søen. I disse 

 forhen under havet nedsænkede egne stiger torvens dybde og torv- 

 myrenes antal med høiden, fordi torvdannelsen begyndte, længe før- 

 end landet var steget til nutidens nivåa. I de laveste egne mangler 

 derfor de ældre etager i torven. Og man kan bestemme, hvor høit 

 landet laa, dengang da de forskjellige lag dannedes. Indenfor om- 

 raader, hvor stigningen var lige stor, optræder de vexlende lag i 

 den samme høide i forskjellige myre. Allerlavest nede lindes alene 

 myre med det yngste lag, den subatlantiske torv; lidt høiere lindes 

 myre, i hvis bund der lindes subboreale stubber. Noget høiere, 

 indtil 50 m. o. h., finder man myre med atlantisk torv; høiere end 

 50 m. kommer det boreale stubbelag til, saa at myrene nu har 2 torvlag 

 og 2 stubbelag; og i myre, som ligger over 100 m. o. h., finder man 

 infraboreal torv, som ligger under de boreale stubber ; først i myre, 

 som ligger endnu høiere, lindes alle lag, selv de ældste. Saaledes 

 er det klart, at landet steg under vexlende perioder, hvori myrene 



