1909J 



Relief studier fra Søndfjord. 



et temmelig' dypt gjel, 15 til 20 meter, og derpaa følger det øverste 

 stykke en elvedal. Av profilet fig. 8 efter linjen s til r vil man 

 se terrainforholdet langs Bækkevandet. Halbrendselvens kløft 

 ved utløpet fra våndet er vistnok ældre end den sidste nedisning. 

 Yed q paa profilet ligger terrainet lavere end overkanten av 

 gjelet ved n. Men da elven begyndte at utgrave gjelet, maa 

 q-partiet ha været høiere, ellers hadde den rendt ut her. Jeg 

 anser det for avgjort, at fjeldet paa dette sted er blit avskrubbet 

 under den sidste nedisning. Nogen sperrende grusavleiring kan man 

 her vanskelig anta. Det kan nok tænkes, at der i en endda ældre 

 tid, før den sidste interglaciale periode, har gaat en elvedal fra 

 Bækkevandets dalføre over til Gravdalen. Men at begrunde dette 



& 



Fig-. 8. Bækkevandets omgivelser. 



ved profilets form ved o lar sig ikke gjøre. Naar man over dette 

 punkt ser fra Bækkevandet ned mot Gravdalen, har man vistnok 

 for sig en aapning i terrainet, som kunde ligne bundresterne av et 

 elveløp. Men jeg tror ikke, man bør benytte sig av dette til nogen 

 argumentation. 



Det videste parti av Førdes hoveddal findes som omtalt neden- 

 for Movandet. Det er der selve Førdegrænden ligger. Længden 

 av dette dalparti utgjør omtrent 7 km. og bredden 1.5 til 2. Paa 

 sydsiden av Førdedalen har man Hafstadtj eldet, hvis fot sees længst 

 til høire paa fig. 3. Hafstadfj eldet er efter Helland 699 m. Førde- 

 nipen maa være noget høiere. Viefjeldet er 675 m. Den øverste 

 terrasselinje strækker sig, i en høide av ca. 64 m., under hele Vie- 



