20 Magnus Olsen og* Haakon Schetelig. [Nr. 11 



at an tåge, at vi her havde at gjøre med en specielt norsk figur- 

 fremstilling". Paa den anden side fremhæver han dog, at flere 

 stykker med én figur, der tydelig hører til samme gruppe, sikkert 

 er fundne paa Bornholm. 1 ) 



Kanske turde man dog om platerne med to menneskefigurer 

 bruke et endnu bestemtere uttryk og tale om en vestnorsk eller 

 jædersk figurfremstilling. Efter Schetelig's paavisning av sammen- 

 hæng mellem Hauge-platernes fremstilling og Tu-stenens menneske- 

 figurer, tør man tænke sig, at disse guldplater er forarbeidet i Klepp 

 paa Jæderen, hvor en ensartet fremstilling er indhuggen i det jord- 

 faste mindesmerke fra Tu. Nu er enkelte av de 11 guldplater fra 

 ukjendt sted i Norge præget med samme stempel som jæderske 

 guldplater. Derfor synes hint fund av 11 plater at burde sted- 

 fæstes til den samme trakt som stykkerne fra Hauge og Tu-stenen. 

 Paa dette mulige forhold skal vi ha opmerksomheten fæstet i den 

 følgende undersøkelse, selv om det maa indrømmes, at materialet er 

 for litet og for tilfældig til, at der paa grundlag av dette kan 

 drages endog kun tilnærmelsesvis bindende slutninger. 



De to paa guldplaterne mot hinanden vendte personer skal 

 aabenbart forestille en elskovsscene (Gustafson), som danner 

 et bestemt optrin i sagnhistorien eller mythologie.n (Sche- 

 telig). Førend jeg nu søker at utfinde, hvilke personer der her 

 er fremstillet, vil det være av vigtighet at faa bragt paa det rene, 

 hvad der har været bestemmelsen med disse guldplater. 



Om dette sidste spørsmaal har Gustafson uttalt sig paa føl- 

 gende maate: De smaa, tynde plater „har ingen hemper og ingen 

 nithuller, men utenfor den perlerand, der omgiver billedfremstillin- 

 gen som en ramme, skyder pladen ud i en, rigtignok meget smal, 

 kant. Det er vel da tænkeligt, at pladerne ved noget bindemiddel 

 har været fastklebet paa sit underlag, enten dette har været tøi, 

 træ eller metal, og at fastsyede eller fastnittede lister, strimler eller 

 baand har ligget over kanterne til yderligere befæstigelse. Nærmest 

 vil man vel tænke sig disse smaa prydelser brugt paa klædedragten, 

 men de kunde gcdt have været forsiringer paa smykker eller andre 

 gjenstande af metal eller træ. Fundomstændighederne giver ingen 

 oplysninger om benyttelsesmåden. — " 



Til denne Gustafsons op fatning kan jeg ikke slutte mig, og i 



*) Jfr. ogsaa Schetelig's videre sammenstilling med det lille støpte kvinde- 

 billede fra Upland. 



