24 Magnus Olsen og Haakon Schetelig. [Nr. 11 



Gerd lover at møte Frøi. Dette stedsnavn beror nemlig efter min 

 mening paa en misforstaaelse av et uttryk i et ældre Frøis-digt, 

 hvor barri, dativ av harr n. „korn", har været brukt med lokativisk 

 betydning „i kornet". Frøi og sædemarkens kvindelige repræsen- 

 tant Gerd møtes „i kornet", likesom hos finnerne den vaarlige vege- 

 tationsdæmon Sampså tænkes at hvile hos sin stedmor „midt i kor- 

 nets mængde", og likesom den græske „Moder Jord" Demeter, der 

 i de eleusinske mysterier var gjenstand for en agrarisk kultus, møter 

 Iasion „paa tre gange pløiet sædemark". 1 ) 



Paa græske sort- og rødfigurerte vaser fra 6te og 5te aarh. f. 

 Kr. med motiver hentet fra den eleusinske kultus 2 ) er likeledes 

 Eleusis's konge Triptolemos fremstillet med aks eller med neg i 

 haanden, idet han paa en maate, som minder om den gammelgermanske 

 gudinde Nerthus's og den svenske gud Frøis optog, kjører om blandt 

 menneskene og lærer dem korndyrkning. Paa disse vaser kan vi 

 iagtta, hvordan en aksbundt i billedlig fremstilling efterhaanden kan 

 utvikle sig til en gjenstand (et neg), der meget ligner det, som Gerd 

 paa guldplaterne holder i haanden. Men dr. Schetelig advarer 

 med rette mot at trække direkte paralleler mellem græsk og norsk 

 billedkunst — dertil er de to stilgruppers forutsætninger altfor for- 

 skjellige — , end si at anta historisk forbindelse under forutsætning 

 av tapte mellemled, som har strakt sig gjennem mer end 1000 aar. 



2. Naar guldplaterne, som fremstiller et gudepar, aabenbart 

 er offergaver, der har været nedlagt i nærheten av beboelseshuse, 

 venter vi, at der har været en forbindelse mellem gudeparret paa 

 den ene side og menneskenes huslige liv eller den dyrkede jord paa 

 den anden side. Yi synes at ha at gjøre med et gudepar, som 

 skjænket hjemmene lykke og trivsel. Da tør vi. ikke tænke paa 

 Tor og hans hustru Siv (Sif). Ti Tor vilde man ikke ha fremstillet 

 skjægløs, og hans attribut hammeren vilde neppe ha manglet. Des- 

 uten er der intet i den norrøne mythologi, som henviser til en mythe 

 om, hvordan Tor vandt sig sin hustru. Derimot kj ender vi fra 

 litteraturen en anden gud for huslivet, nemlig Frøi, om hvilken 



!) En mulig forbindelse i forhistorisk tid mellem den norske Frøisdyrkelse 

 og sydeuropæiske, med de eleusinske mysterier beslegtede kulter har jeg antydet 

 i min ovennævnté avhandling, samt i Schetelig's og mit skrift „En indskrift med 

 ældre runer fra Fløksand i Nordhordland" (Bergens museums aarbog 1909, no. 7). 



2 ) Gerhard, Griechische Vasenbilder I, Taf. 41 — 46. Herpaa har dr. S 

 Eitrem gjort mig opmerksom. 



