De to runestener fra Tu og- Klepp paa Jæderen. 25 



Adam av Bremen (IY, 27) beretter, at der blev bragt ham ofre i 

 bryllupper. Som frugtbarhetens gud skjænker Frøi hjemmet trivsel 

 og lykke, og han sørger tillike for jordens frugtbarhet; ti „han 

 raader for regn og solskin og dermed for jordens grøde, og ham er 

 det godt at paakalde for at opnaa godt aar og fred; han raader 

 ogsaa for lykke og velstand" (Gylf. k. 24). 



Likesom der paa Hauge i Klepp har været ofret guldplater til 

 Frøi, saaledes mottok ifølge Ynglinga saga kap. 12 Frøi efter sin 

 død i gravhaugen skat i guid (og sølv og kobber) av svierne. 



Der kan fra den gamle litteratur ogsaa anføres en parallel til 

 platernes billedlige fremstilling av Frøi. 



I Yatnsdæla saga s. 18 f. (Yigfussons utg.) fortælles om et 

 vegtlod, paa hvilket „Frøi var merket med sølv" (d hlutnum marJcadr 

 Frey r af silfri), som kong Harald haarfagre gav Ingemund til løn 

 for hans deltagelse i Hafrsf jordslaget. Dette vegtlod hadde tilhørt 

 den egdske konge Kjotve med tilnavnet „den rige", og det er tyde- 

 lig, at folketroen har sat Kjotve's rigdom i forbindelse med dette 

 billede av rigdommens gud Frøi. Siden forsvandt vegtloddet av 

 Ingemunds pung, og det blev spaad ham, at han skulde finde det 

 igjen i det holt, hvor han skulde bygge hus paa Island (s. 19.30 ff.). 

 Ingemund forlot senere Norge og bosatte sig i Yatnsdal paa Island, 

 hvor han fandt goda landakosti at grasum ok skogum; var fagrt um 

 at Utast . . . Ingimundr kaus ser bustad i hvammi einum mjpk 

 fogrum, ok efnadi til bæ jar; hann reisti hof mikit hundrab fota langt, 

 ok er hann grof fyrir gndvegissulum, pd fann hann hlut sinn, sem 

 honum var fyrir sagt. . Dette sagn om Ingemund^ lod med et Frøis- 

 billede paa forklares let, om vi gaar ut fra en offerskik som den, 

 Hauge-platerne synes at henvise til : at nedlægge Frøis billede paa 

 hustomter og i åkrer for at sikre sig hjemmets trivsel. 



3. Yed hjælp av stedsnavne kan vi danne os en mening om, 

 hvilke guddomme fortrinsvis har været dyrket paa Jæderen i heden- 

 dommens sidste aarhundreder. 



Av de jæderske stedsnavne (se kartet s. 26) er to sammensat 

 med Njordr, nemlig Njæreim (skrevet a Nairdheme Dipl. Norv. 

 III s. 568 [1445], Ner(d)ym, Ner em Norske Regnskaber og Jorde- 

 bøger II 487, 308 [1519], III 240, 277 [1521]) og nabogaarden 

 Nærland (skrevet Nordelandh NRJ. II 307 [1519], Ner(d)land 

 III 240, 277 [1521]), henholdsvis matr. gaard-nr. 8 og 7 i Nærbø 



