1909] De to rnnestener fra Tu og Klepp paa Jæderen. 27 



Frøiland ligger ved den nordøstre ende av det lange Frøilands- 

 vand, som danner grænsen mellem Time og Klepp sogne, ikke langt 

 fra sognegrænsen. Like i vest for dette vand ligger Tubakken, og 

 under denne gaardene Tu 1 ) og Hauge, hvorfra bautastenen og guld- 

 platerne med fremstillinger av et gudepar skriver sig. 



Saaledes henviser stedsnavne i Kleps nabosogne til dyrkelsen av 

 guder, som har staat F rø i nær, nemlig Njord, som efter den nor- 

 røne mythologi var Frøis far, 2 ) og Frøia, Frøis søster, som er væsens- 

 identisk med Gerd, Gymes datter, og med den gammelgermanske 

 jordgudinde Nerthus. 3 ) Da videre det 4de (og sidste) stedsnavn paa 

 Jæderen, som indeholder et minde om gammel gudsdyrkelse, er Frøi- 

 land (Hetland gn. 14, udt. med tostavelses tonelag, skr. Freyland 

 Dipl. Norv. IV 331 1362, a Frøylande IV 547 1405, i Frolande IV 

 5791 415), turde herav fremgaa, at Frøi og de guder, som har tilhørt 

 hans kreds, har været de mest dyrkede i denne landsdel. Ogsaa 

 i dette forhold finder jeg en støtte for min forklaring av fremstil- 

 lingerne paa guldplaterne fra Hauge og paa runestenen fra Tu. 4 ) 



Disse fortidsminder tyder efter min mening bestemt paa, at 

 der i egnen omkring Tubakken i Klepp har været et sæde for 

 Frøis og Frøias (Gerd's) dyrkelse. Til denne helligdom har mulig 

 Frøiland i Time hørt, idet adkomsten til denne gaard, som ligger i 

 utkanten av bygden omtrent like langt fra Klepp og fra Time 

 kirker, synes lettere over Frøilandsvandet fra Klepp end ad lande- 

 veien fra hovedbygden i Time. Gaardnavnet Frøiland antyder 

 snarest, at stedet engang har været en landstrækning eller teig, 



!) Omtalt i 1519 og 1521 under formerne Tivff, Tiv NRJ. II 323, 486, 

 638, d. e. *Pié/y, oprindelig betegnelse for Tubakken; jfr. norsk dial. tuv, tu 

 m. „top, knude, en noget spids forhøining paa en flade" (Aasen) Bergens stift, 

 Hallingdal; i Indherred efter Ross brugt om en liøsaate. 



2 ) Jfr. anm. 4 i det følgende. 



3 ) Jfr. „Hærnavi" (Christiania Vid.-Selsk. Forhandl. 1908 nr. 6) s. 11 f. 



4 ) Maaske er ogsaa „guldgubberne" Frøis-billeder (jfr. s. 21 i det fore- 

 gaaende). Hvis dette er saa, fortjener følgende forhold opmerksomhet: Ingemund, 

 som eide det ovenfor (s. 25) omtalte vegtlod med Frøis billede, var fosterson av 

 Ingjald i Hevne, og det var paa et besøk hos denne, at han fik spaadommen 

 om, at loddet skulde forsvinde og findes igjen paa Island. Merkelig nok er det 

 eneste norske fund av „guldgubber", som med sikkerhet kan stedfæstes, fra 

 Kirkesæter i Hevne (s. 19). Omtrent en mil utenfor Kirkesæter i Hevnefj orden 

 ligger Næløen (Hevne gn. 69, Norske llaardnavne XIV s. 90), hvis gamle navn 

 Njardøy er sammensat med navnet paa den med Frøi nær forbundne guddom 

 Njord. 



