I somrene 1899 og 1900 besøgte jeg de fleste af de større 

 isstrømme fra Jostedalsbræen og anbragte da ogsaa merker ved 

 dem *), for at deres variationer bedre skulde kunne følges. Sommeren 

 1903 gjorde jeg igjen en studiereise til bræerne i Sogn, og det er 

 iagttagelserne fra denne, jeg her kortelig vil gjøre rede for. De 

 skal da sees i sammenhæng med det tidligere observationsmateriale 

 fra bræerne her. 



I. Bræernes variationer. 



Bræerne i Sogn har ogsaa i de sidste aar gaaet tilbage, uagtet 

 somrene saavel i 1902 som i 1903 var meget kolde. Vinteren 

 1902 — 1903 var der ogsaa i fjeldtrakterne et usædvanligt stort 

 snefald, saa snemængden i høifj eldene sommeren 1903 var saa stor, 

 som den ikke har været paa lange tider. Indflydelsen heraf var 

 sommeren 1903 særdeles merkbar i de øvre partier af bræerne. 

 Her havde de tiltaget saameget i mægtighed, at ismassernes tykkelse 

 nu var større end for 4 aar siden. Derimod var de længst frem- 

 skudte dele af bræerne betydeligt skrumpede ind baade i mægtighed 

 og længde siden 1899. Yirkningen af den større snemængde i de 

 to sidste aar er endnu ikke naaet frem til det nederste af bræerne, 

 den er kun fremtrædende i deres øvre dele. 



Vi vil dernæst gaa over til at betragte variationerne hos de 

 enkelte bræer og- begynde med 



*) Hr. amanuensis Øyen har i en opsats, ,,Vore isbræers forandringer i 1901", 

 i Den norske turistforenings aarbog for 1902 paa side 56 og 57 

 udtrykt sig paa en saadan maade, at man maa faa det indtryk, det er ham, 

 som har ladet anbringe merker ved Aabrække-, Brigsdals- og Melkevoldsbræen 

 i Nordfjord. Jeg tror nok, at det ikke kan have været hans hensigt. Men da 

 han ogsaa udtrykker sig paa samme ukorrekte maade i en opsats, Bræoscillation 

 i Norge 1901, i Nyt Magaz. f. Naturv., B. 40, har jeg ikke villet lade det passere 

 upaatalt. Han siger saaledes her paa s. 131 : „Briksdalsbræens forandringer 

 kan nu følges temmelig nøie ved de forrige aar, 1900, satte merker", uden at 

 tilføie nogen yderligere oplysning. Læseren maa derfor faa det feilagtige indtryk, 

 at det er Øyen, som har ladet anbringe disse merker. 



