1904] 



Fra Jostedalsbræen. 



9 



Saavidt det heraf kan sees, har tilbagegangen ikke været jevn, 

 men stærkere i de tre første aar, mindst i aaret 1902 til 1903. 

 Dette stemmer ogsaa med forholdene ved Bøiumsbræen sidste sommer. 

 Her var nemlig i september tydelige tegn til at bræens spids var 

 i svagt fremadskridende. Den var nemlig bøiet lidt opad. øiensynlig 

 ved trykket a tergo, og skjøv foran sig en liden grusvold, som kan 



2km, 



Fig. 3. Kartskisse af Bøiumsbræen, visende de anbragte merkers beliggenhed. 



/-h\ m dhugget i nordvestsiden af en stor granitblok paa den første 

 ' \i8d9j endemoræne fra bræen. 



Merke 2, -j- indhugget i nordsiden af en stor granitblok. 



Eetningen af sigtelinien mellem merkerne er S 37° — N 37° V retv. 



sees paa fig. 2 B. Fremstødet gav imidlertid indtryk af at være kun 

 rent underordnet. Bræens større mægtighed i de øvre partier taler 

 dog for, at den sandsynligTis i kommende aar (1904) vil begynde 

 en virkelig fremadskriden. 



Tilbagegangen hos vore bræer siden midten af det 18de aar- 

 hundrede har ikke været jevn; den er til den sidste tid bleven 

 stærkere og stærkere. Bræerne har med andre ord gaaet tilbage 



