10 



J. Eekstad. 



[No. I 



med voksende hastighed. De kj endte dataer fra Bøiumsbræen 

 afgiver et slaaende eksempel lierpaa. 



Ifølge traditionen i Fjærland, skal den moræne, som i 1899 

 havde en afstand af 1350 m. fra bræen, være fra omkring 1825. 

 Fra 1743 til 1899 har Bøiumsbræen x ) gaaet tilbage 1850 m., altsaa 

 fra 1713 til 1825 500 m. Fra 1872 til 1899 har den 2 ) gaaet 

 450 m. tilbage og fra 1899 til 1903 80.5 m. 



Tilbagegang 500 m. fra 1743 til 1825 ell. i gjennemsn. pr. aar 6.1 m. 



900 m. „ 1825 - 1872 — .,— „ „ 19.1 m. 



450 m. „ 1872 - 1899 — .,— „ „ 16.7 m. 



80.5m. „ 1899 - 1903 — „— „ „ 20.1 m. 



2. Suphellebræen. Denne bræ gaar fra nordvest ned i Suphelle- 



dalen omtrent 6 km. ovenfor Fjærlandsfj ordens bund. Oppe i fjeld- 



siden er bræen afbrudt. Her styrter isen udover omtrent et par 



Fig. 4. 



Merke 1 



i Km. 



Kartskisse af Suphellebræen visende beliggenheden af de anbragte merker 

 (1, 2 og 3 betegner merk erne). 



indhugget i berget paa den nordøstre side af bræen. En liden 

 varde er reist ved siden af. 



Merke 2, -j- indhugget i nordsiden af en stor granitblok paa den anden ende- 



moræne fra bræen. 

 Merke 3, -f- indhugget i den vestre side af en stor granitblok paa den 3die 



endemoræne fra bræen. En liden varde ved siden af. 

 Retningen af sigtelinien mellem merke 1 og 2 er S 45° V — N 45° retv. 



., 2 og 3 er V 27° S— 27° N retv. 



*) Rekstad, Iagttagelser fra bræer i Sogn og Nordfjon 

 geolog. Undersøgelses Aarbog for 1902). 

 2 ) L. c. 



40 (Norges 





