1904] Fra Jostedalsbræen. 13 



hundrede meter. (Konfr. foranstaaende billede af Suphellebræen). 

 Nedenfor fortsætter saa bræen paany til dalbunden, hvor den ender 

 58 m. o. h. Den naar saaledes længst ned af bræerne i det sydlige 

 Norge. Den er en af de mest fremtrædende repræsentanter for 

 styrtebræerne eller de regenererte bræer (glaciers remaniés). I det 

 øverste af det regenererte parti var mægtigheden sommeren 1903 

 noget større end for 4 aar siden. 



Yed denne bræ anbragtes i 1899 3 merker ] ), indhuggede, 

 merke 1 i en bergflade, 2 og 3 i store flytblokke. 



Denne bræ viser det eiendommelige forhold, at dens søndre 

 side siden 1899 har gaaet 42 m. frem, medens midten har gaaet 

 32 m. tilbage. 



Føreren Mikkel Mundal har i 1901 og 1902 ogsaa udført 

 maalinger af afstandene fra merkerne til iskanten ved denne bræ. 



Af stand fra merke 3 til brækanten i retningen N 5° retv. 1899 2 / 9 178.5 m. 



„ — 3 „ — i - - 1901 23/ 12 (Mundal) 170 



3 „ i 1902*2/ 9 _ 128 „ 



— „ — 3 „ - i — - 1903 19 / 9 136.28 „ 



Frem gang 1899—1903 42.22 m. 



Afstand fra merke 2 til brækanten i retningen N 40° V retv. 1899 2 ' 9 77.5 m. 



— „ - 2 „ — i — - 1901(Mundal)23/ 12 74 „ 



— „ — 2 „ — i — . — 1902 12 / 9 76.5 „ 



1903 19 / 9 109.2 



Tilbag egang 1899—1903 31.7 m. 



Afstand fra merke 1 til brækanten i retningen V 19° N retv. 1899 2 / 135.5 m. 

 - „ - 1 „ - i - - - 19031% 133 ,. 



Fremgang 1899—1903 2.5 m. 

 Ketningen af sigtelinien fra merke 2 til bræens kant i 1899 V 19° S retv. 



„ — 2„ — „ i 1902 (Mundal) V 14° S „ 

 „ — 2 „ — „ i 1903 V 3 ° N „ 



Eetningen af sigtelinien fra merke 1 til bræens kant i 1899 V 36° S retv. 



„ — 1 .„■ — „ i 1901 (Mundal) V 36 ° S „ 

 „ - 1 „ - „ i. 1902 - V 350 S „ 

 ■ - 1 „ - „ i 1903 V 270 S „ 



Ved mit besøg ved Suphellebræen i 1899 noterede jeg mig, at 

 midten var i svag fremadskriden. Virkningen heraf synes merkbar 

 til 1901; thi midten af bræen ved merke 2 var da, som Mundals 

 maaling viser, 3.5 m. længere fremme end sommeren 1899. Dette 

 lille fremstød hos Suphellebræen skyldes antagelig den kolde sommer 



x ) Konfr. Iagttagelser fra bræer i Sogn og Nordfjord, S. 40 (Norges geolog. 

 Undersøgelses Aarbog for 1902). 



