770 



m. 



fra 



1743 



til 



1829 



53 



5J 



- 



1829 



- 



1851 



677 



53 



- 



1851 



- 



1899 



112.6 



V 



- 



1899 



- 



1903 



1904] Fra Jostedalsbræen. 37 



Bersetbræen dengang havde trukket sig mere end 600 m. tilbage 

 fra den maximumsstand, den havde i aarene 1740 — 1750. Foebes 1 ), 

 som besøgte den i 1851, angiver tilbagegangen til 900 yards (823 m.) 



I 1899 viste man mig en stor flytblok, hvortil bræen skulde 

 have naaet for 70 aar siden. Afstanden fra denne blok til bræens 

 ende var sommeren 1899 730 m. 



Denne sommer var afstanden fra den store moræne af 1743 

 til bræens ende 1500 m. 



Bersetbræens aftagen i længde bliver altsaa: 



eller i gjennemsnit pr. aar 9 m, 

 „■- ' i , — - 2.4 „ 



„ i - - - 14.1 „ 



„ i ■ - — 28.1 „ 



Hvis Foebes's afstand, ca. 900 yards, ikke beror paa et om- 

 trentligt anslag, men er fremkommen ved maaling, saa maa man 

 antage, at der ligger et mindre fremstød af denne bræ mellem 1829 

 og 1851; thi den ovenfor fundne gjennemsnitlige tilbagegang er saa 

 paafaldende meget mindre for dette tidsrum. 



6. Nigardsbræen. Denne bræ kommer fra nordvest nedefter 

 en sidedal til Jostedalen. Dens ende ligger 310 m. o. h. Billedet, 

 fig. 18, viser, hvorledes Nigardsbræen i sirlige serpentinslyngninger 

 kommer ned fra Jostedalsbræens mægtige sne- og ismasser. 



I 1899 anbragtes der 3 merker 2 ) foran Nigardsbræen. To af 

 disse er indhugget i store stenblokke, det 3die i fast berg. Deres 

 beliggenhed sees af kartskissen fra Nigardsbræen, fig. 19. De 3 

 merker ligger i en ret linie, som har retningen 33° N — Y 33° 

 8 retv. 3 ). I 1899 berørte bræens spids denne rette linie. 



Ved mit besøg i 1903 fandt jeg, at spidsen af Nigardsbræen 

 fra 1899 havde gaaet 73.5 m. tilbage. 



Afstand fra merke 2 til bræens kant i retningen N 10° retv. i 1899 10 / 9 113 m. 

 — „ - 2 „ • — — i — - 



Tilbagegang 1899—1903 75.7 m. 



I septbr. 1903 var Nigardsbræen med sin spids i svagt frem- 

 adskridende. Enden af den viste sig nemlig bøiet lidt op og skjøv 

 foran sig en liden grusvold. Dette kan ogsaa sees paa billedet, 



J ) Foebes, Norway and its Glaciers, s. 164. 



2 ) Knfr. Iagtt. fra bræer i Sogn og Nordfjord, s. 42 (Norges geolog. Under- 

 søgelses Aarbog for 1902). 



3 ) Misvisningen for Jostedalen er sat til 13° vestlig. 



