38 



J. Rekst ad. 



[No. 1 



fig. 20, hvorpaa ogsaa bræens tilbagegang i de sids te 4 aar fremtræder 

 særdeles tydeligt. 



Nigardsbræen gik som alle bræer her stærkt frem i første 

 halvdel af det 18de aarhundrede. Bohe 1 ) siger saaledes om Nigards- 

 bræen, at den i dette tidsrum gik frem y 4 mil. Dens stærke 

 fremadskriden vårede fra omkring 1710 til 1743. Den gjorde under 

 denne fremrykning stor skade paa gaardene Nigard og Elvekroken. 



M t = 



Fig. 19. Kartskisse af Nigardsbræen. 



i \ indhugget i en skuret bergvæg paa østsiden af elven 

 ( "»9 J fra bræen. 



indhugget i den nordøstre side af en stor flytblok af 

 porfyrgranit. En liden varde er reist ved siden af. 



indhugget i den nordøstre side af en stor flytblok af granit 

 i en afstand af 209 m. fra merke 2. 



Mo 





= merke 2, ( 



4- 



1899 



M 3 





■ merke 3, -j- 



ind 



B 



= 



Bjørkhaugen. 





E 



— 



Elvekroken. 





M 



== 



Mjelvær. 





N 



= 



Nigard. 







Den betydelige endemoræne, som den i 1743 lagde op foran sig, 

 havde i 1899 en afstand af 2100 m. fra bræen. Saameget har den 

 altsaa trukket sig tilbage fra 1743 til 1899. Billedet, fig. 21, vil 

 gi ve et indtryk af hvormeget mægtigere Nigardsbræen var i 1743 

 end i 1899. Den hvide linie markerer øverste rand af den side- 

 moræne, bræen i 1743 lagde op langs fjeldsiden. Naar vi saa 

 erindrer os, at bræens midte var betydelig høiere end kanten, hvor 

 sidemorænen afsattes, indser vi, at det nok kan have sin rigtighed, 



*) Bohr, Om Iisbræerne i Justedalen, s. 8 (Kristiania 1819). 



