1904] Fra Jostedalsbræen. 43 



hvad en gammel kone paa Bjørkhaugen fortalte, nemlig at hun fra 

 sin ungdom (omkring 1800) kunde huske, bræen var saa høi og laa 

 saa langt fremme i dalen, at man fra Bjørkhaugen saa solen gaa 

 ned bag den. Bræen maa følgelig dengang have været saa høi, at 

 den for Bjørkhaugen skjulte f j eldene i vest. 



Da adkomsten til Nigardsbræen er forholdsvis let, har den 

 siden begyndelsen af forrige aarhundrede oftere været besøgt af 

 naturforskere. Disse har da ogsaa gjort iagttagelser over dens 

 tilbagegang. Pioneren blandt disse er den høit fortjente overlærer 

 Bohr fra Bergen, hvis observationer røber den nøiagtige iagttager. 



Nigardsbræens tilbagegang : 



541 m. (Bohr) x ) fra 1743 til 1819 ell. 



79 „ (Naumann 2 ) „ 1819 „ 1822 „ 



80 „ (Durocher 8 ) „ 1822 „ 1845 „ 

 900 4 ) „ „ 1845 „ 1873 „ 

 500 4 ) „ „ 1873 „ 1899 „ 



73.5 „ „ 1899 „ 1903 „ 



i gjennemsn. pr. 



aar 7.1 m 



1 ?3 



55 * 26 55 



1 55 



55 3.5 „ 



1 55 



55 32 „ 



i 



,5 19.2 „ 



i — 



,, 18.4 „ 



Kunde man anse de ovenanførte afstandsangivelser af Naumann 

 og Durocher for nøiagtige, maatte man antage, at et ikke ubetyde- 

 ligt fremstod af Nigardsbræen har fundet sted mellem 1822 og 



*) Bohr, Om Iisbræerne i Justedalen, s. 8, angiver tilbagegangen til 1726 f od. 



2 ) Naumann, Beytråge zur Kenntnisz Norwegens, II, s. 197, angiver tilbage- 

 gangen siden det store fremstod 1743 til mere end 2000 f od (620 m.) 



3 ) Durocher, Etudes sur les giaciers du Nord et du Centre de 1'Europe, 

 s. 104 (Annales des Mines, 41 ser., XII), angiver Nigardsbræens tilbagegang til 

 omtrent 700 m., altsaa fra Naumanns besøg til Durochers 80 m. I denne for- 

 bindelse maa jeg gjøre opmærksom paa en feiltagelse, som P. A. Øyen gjør sig 

 skyldig i, naar han refererer Durochers iagttagelser fra bræerne i Norge i 1845. 

 Han angiver nemlig Durochers af st ande i yards istedetfor i meter. Ja han 

 gaar endog saavidt, at han regner om Durochers tal for Nigardsbræens tilbage- 

 gang, 700 m., til 642 m. (Øyen, Variation of Norwegian Giaciers, Nyt Mag. 

 for Naturv., B. 39, s. 105), idet han gaar ud fra den feilagtige forudsætning, 

 at Durochers afstandsangivelse er 700 yards. 



Dette berøres her, foråt ikke disse feilagtige afstande skal gaa upaaagtet 

 ind i literaturen. 



4 ) Efter maaling sommeren 1899 var da afstanden fra endemorænen af 

 1743 til Nigardsbræens ende 2100 m. og afstanden fra en endemoræne, som af 

 en ældre mand fra Mjelvær blev mig opgivet at være fra 1873, til bræenden 

 500 m. Heraf følger, at tilbagegangen fra Durochers besøg i 1845 til 1873 

 bliver 900 m. 



