1904] 



Fra Jostedalsbræen. 



49 



Mere undskyldeligt er det, at den bekj endte franske geograf 

 Rabot i sit omfattende arbeide, Les Yariations de Longeur 

 des Glaciers dans les Regions arctiques et boréales (Genéve 

 1900), ved de to navne er ført til at beskrive Bjørnstegsbræ efter 

 Bohr og Faabergstølsbræ som to forskjellige bræer. 



Faabergstølsbræ kommer fra vest efter en kort sidedal ned til 

 Jostedalen omtrent 5 km. ovenfor Faaberg, den øverste gaard i 

 dalen, og mellem de to sætre Bjørnstegan og Faabergstølen. Den 

 naar ned til 536 m. o. h. (1903). Foranstaaende billede viser dens 

 nedre parti. 



Yed denne bræ anbragtes i 1899 to merker 1 ), der indhuggedes 

 i fast berg. Ved siden af merkerne reistes smaa varder, for at de 

 lettere skal kunne gjenfindes. 



Fig. 23. Kartskisse visende merkernes beliggenhed ved Faabergstølsbræen. 

 M 1 = merke 1, -\~ indhugget i en skråa, skuret bergflade. Paa sydvestsiden af 

 merket ligger en flytblok, hvorpaa der reistes en liden varde. 

 M 2 = merke 2, -j- indhugget i en bergknaus. En liden varde reistes ved siden af. 

 Sigtelinien mellem de to merker har retningen S 37° V — N 37° retv. 



I 1899 berørte bræens spids denne linie. 



Bræens spids har i de 4 aar fra 1899 til 1903 gaaet 48.8 m. 

 tilbage. Omstaaende billede giver et synligt udtryk for denne 

 tilbagegang. 



x ) Konfr. Iagtt. fra bræer i Sogn og Nordfjord, s. 42 (Norges geolog. 

 Undersøgelses Aarbog 1902). 



4 



