1904] Fra Jostedalsbræen. 53 



ffcirv. ~~UmT 





Fig. 26. Kartskisse visende merkernes beliggenhed ved Lodalsbræen. 

 M x = merke 1, -f- indhugget i en bergknaus paa sydsiden af elven fra bræen. 

 En liden varde ved siden af. 



indhugget i en bergknaus af rødlig granit paa nord- 

 M 2 ■ •= merke 2, ( .X q ) siden af elven fra bræen. En liden varde er reist ved 



1899 , 



siden at. 



Eetningen af sigtelinien mellem merke 1 og merke 2 er O 29 ° N — V 29 ° S retv. 



Afstand fra merke 1 til bræen s kant i retningen V 11° N retv. 1899 l2 / 9 26 m. 



- „ - 1 „ - - i - - 1903 y g 94.7 „ 



Tilbagega ng 1899—1903 68.7 m. 



Afstand fra merke 2 til bræens kant ved enden af midtmorænen 1899 12 / 9 69 m. 



- „ - 2„ - - „ - „ — 1903 V 9 149.5 „ 



Tilbagega ng 1899—1903 80.5 m. 



Bræens spids har fra 12 / Q 1899 til 7 / 9 1903 gaaet tilbage 8 m. 



Tilbagegang af Lodalsbræen: . 

 533 m. (Bohe *) fra 1743 til 1819 ell. i gjennemsn. pr. aar 7 m. 



ca. 100 m. (Dtjrocher 2 ) „ 1819 „ 1845 — „ — „ „ca.4 „ 



80 m. „ 1899 „ 1903 — „— „ „ 20 „ 



Ogsaa ved denne bræ er tilbagegangen mindre rask i tids- 

 rammet fra 1820 til 1845. 



9. Stegaholtbræen. I ældre tid kaldtes denne bræ oftest 

 Trongedalsbræ. Den kommer fra nord, omtrent 4 km. østenfor 

 Lodalsbræen, ned i Stordalen til 630 m. o. h. (1903). Af morænerne 

 foran den kan man se, at dens oscillationer har en betydelig mindre 

 amplitude end Lodalsbræens. Dens tilbagegang fra det store frem- 

 stod omkring midten af det 18de aarhundrede er saaledes betydelig 



x ) Bohe, Om Iisbræerne i Justedalen, angiver tilbagegangen til 1700 f od. 

 2 ) Dueochee, 1. c, s. 105, angiver tilbagegangen fra 1743 til 1845 til 

 6 å 700 m. 



