1904] Fra Jostedalsbræen. (37 



maa man derfor antage, at der foruden den aarlige variation linder 

 to arter periodiske forandringer sted hos bræerne, nemlig store 

 variationer som den, der fandt sted fra omkring 1700 til 1743. Da 

 skjød bræerne sig, op til flere kilometer, fremover i dalene og øde- 

 lagde gaarde som Tungøen i Olden, Nigard i Jostedalen og Stor- 

 stenøren i Melø paa Helgeland. Ismasserne rykkede altsaa da frem 

 over grund, som i lang tid havde befundet sig udenfor bræernes 

 rækkevidde. I Jostedalen gaar der imidlertid sagn om en stor 

 fremrykning af Nigardsbræen meget ældre end den i det 18de aar- 

 hundrede. Denne tradition 1 ) omtales baade af Hans Wiingaard, 

 prest i Jostedalen fra 1725 til 1731 og af Matthias Foss 2 ), prest 

 i Jostedalen fra 1742. 



Dette sagn taler for, at de store fremrykninger er af periodisk 

 natur. Med hensyn til længden af en saadan periode kan vi slutte, 

 at den maa være mere end 200 aar; thi den sidste store fremrykning 

 begyndte noget før 1700, og endnu er vi ikke komne til nogen ny 

 fremrykning af den art. Den periode, som tog sin begyndelse i 

 slutten af det 17de aarhundrede, er med andre ord endnu ikke 

 afsluttet. 



De mindre oscillationer, hvis størrelse i længderetningen kan 

 gaa op til 100—200 m. eller omkring Vao af de store oscillationers 

 dimensioner, har hos jøklerne fra Jostedalsbræen i sidste halvdel 

 af det forrige aarhundrede havt en gjennemsnitlig varighed af om- 

 kring 18 aar. De Sette konstaterede under den grundige under- 

 søgelse af Jostedalsbræen, som han foretog i somrene 1867, 68 og 

 69, at isstrømmene fra den i aarene 1868 og 69 begyndte en frem- 

 rykning. Tidligere havde de været i aftagende. Sommeren 1903 

 havde Melkevoldsbræ, Bøiumsbræ, Nigardsbræ og antagelig ogsaa 

 Suphellebræ begyndt at gaa lidt frem, og som vi ovenfor har seet, 

 var forholdene sidste sommer saadanne, at vi i 1904 maa vente en 

 almindelig fremrykning af bræerne her; thi vi saa, hvorledes en 

 mægtig isbølge allerede var kommen langt nedover bræerne. 



Ved at sammenligne en række fotografier af Bøiumsbræen 3 ) 

 har jeg kunnet paavise, at denne bræ voksede fra 1869 til 1870 

 eller 71, aftog saa til omkring 1880, voksede derpaa til omkring 

 1888. Siden har den aftaget. Saavidt det har kunnet sees af de 



*) Konfr. Om periodiske forandringer hos norske bræer, s. 4. 



2 ) Matthias Foss, Justedalens Beskrivelse (Thaarups Magazin, II, 



3 ) Om periodiske forandringer hos norske bræer, s. 7. 



