gg J. Eekstad. [No. 1 



fotografier, som har været at erholde af Suphellebræen, har denne 

 fulgt Bømmsbræen i sine variationer. 



Af Brigsdalsbræen 1 ) er det lykkedes at faa til sammenligning 

 fotografier fra 1869 (De Sette), 71 (Knudsen, Bergen), 88 (Knudsen 

 og Lindahl). Af disse kan det sees, at Brigsdalsbræen gik frem 

 fra 1869 til 1871. Paa fotograiiet fra 1888 er den noget mindre 

 end den var i 1869. Hidtil har jeg ikke kunnet skaffe tilveie noget 

 fotografi af den fra omkring 1880. Ved hjælp af et saadant vilde 

 det kunne konstateres, om Brigsdalsbræen som Bøiumsbræen havde 

 en minimumsstand omkring 1880. Sandsynligheden taler imidlertid 

 derfor, naar vi ser hen til, at bræerne i Nordre Bergenhus amt 

 saavel i 1868 som i 1903 havde saa noget nær samme bevægelsesfase. 

 Det synes derfor ikke at kunne antages, at bræerne her i det 

 mellemliggende tidsrum skulde have vist nogen væsentlig afvigelse 

 fra de variationer, som er paavist hos Bøiumsbræen. Denne bræ 

 har fuldendt to hele oscillationer i løbet af 36 aar, altsaa bliver 

 oscillationsperiodens gjennemsnitlige længde 18 aar. 



Tidligere har jeg af endemorænerne ved Nigardsbræen 2 ) udledet 

 en gjennemsnitlig varighed af oscillationsperioderne i tidsrummet fra 

 1743 til 1873 paa 18 72 aar, altsaa i meget god overensstemmelse 

 med det ovenfor fundne resultat. Der ligger 30 — 32 aar mellem 

 maximum for den fremrykning, som Lindblom omtaler fra aarene 

 1830 — 1840, og det maximum, som falder ved 1870 — 71. Imid- 

 lertid er jeg tilbøielig til at antage, at en mindre fremrykning 

 ogsaa har fundet sted i aarene 1850 — 1860. Det kan vel tænkes, 

 at de bræerne nærboende har overseet en saadan, som tilfældet er 

 med fremrykningen mellem 1880 og 90. 



Vi kommer altsaa til det resultat, at bræerne her viser tre arter 

 periodiske variationer : 

 1. Sekulære variationer, eller som Rabot 3 ) benævner dem 

 primære variationer. Under disse skyder bræerne sig 

 flere kilometer fremover i løbet af 30 — 40 aar for der- 

 paa i et langt tidsrum (150 — 200 aar) at aftage igjen. 



J ) M. Irgens har fra sin reise sommeren 1872 indberettet lil Den geologiske 

 Undersøgelse : ,, Brigsdalsbræen og ligeledes Melkevoldsbræen skal efter dalboernes 

 sigende have gaaet betydeligt frem i de senere aar." 



2 ) Iagtt. fra bræer i Sogn og Nordfjord, s. 15 (Norges geolog. Undersøgelses 

 Aarbog for 1902). 



3 ) Rabot, Essai de Chronologie des Variations glaciaires (Archives des 

 sciences physiques et naturelles, Aout 1902, p. 134, Genéve.) 



