70 J- Rekstad. [No. 1 



imidlertid vokset lidt efter lidt, og fra 1895 er der kommet til flere 

 stationer i nærheden af selve bræerne for maaling af nedbørs- 

 mængden. 



Paa den vedføiede planche findes afsat aarets middeltemperatur, 

 middeltemperaturen for tidsrummet Iste mai — Iste septbr., den 

 aarlige nedbør smængde samt nedbørsmængden for tidsrummet Iste 

 janr. — 30te april og Iste septbr. — 31te decbr. for Bergen, Florø, 

 Aalesund, Lærdal, Flesje og Balestrand i den tid, disse stationer 

 har været i virksomhed, samt nedbørsmængden paa regnmaaler- 

 stationerne Faaberg, Aamot og Brigsdal. Middeltemperaturen for 

 tidsrummet Iste mai— Iste septbr. er særskilt, udregnet, fordi det 

 i de høider, hvorfra bræernes ismasser kommer, hovedsagelig er i 

 dette tidsrum afsmeltningen finder sted. 



Paa samme maade er nedbørsmængden for de 8 maaneder Iste 

 janr. — Iste mai og Iste septbr. — Iste janr. særskilt angivet; thi 

 nedbøren oppe i firnomraadet falder i dette tidsrum hovedsagelig 

 i form af sne og bidrager saaledes til bræernes ernæring. I de 4 

 maaneder Iste mai — Iste septbr. er derimod nedbøren overveiende 

 i form af regn. 



Yed betragtning af aarets og de 8 vintermaaneders nedbørs- 

 kurver viser det sig, at disse saa temmelig nær følges ad. Naar 

 aarets nedbørsmængde er stor, saa har ogsaa vintermaanederne stor 

 nedbør, og omvendt er aarets nedbør liden, er det tilsvarende ogsaa 

 tilfældet i vintermaanederne. Med hensyn til nedbørsmængderne er 

 det endvidere fremtrædende, at de har været betydelig mindre i 

 tidsrummet 1864 — 89 end i tiden 1884 — 1901. Dette er særdeles 

 iøinefaldende ved nedbørskurverne paa vedføiede planche. Ved 

 denne variation af nedbøren kommer man til at tænke paa den 

 brticknerske 3 5aarige periode. Hos temperaturkurverne kan 

 derimod en periodicitet af den art ikke er kj endes, men vel en, som 

 staar i sammenhæng med den llaarige solflekperiode. 



I tidsrummet 1889 — 1901 har som bekjendt bræerne inden 

 vort omraade været i stærls af tågen. Hvorledes har det nu været 

 med temperatur og nedbør i denne tid? Et blik paa temperatur- 

 kurverne viser os, at saavel aarets som sommerens middeltemperatur 

 har været over det normale (den sort stregede linie betegner nor- 

 malen). En sort dobbelt linie betegner periodens midlere temperatur 

 for sommer maanederne. Den har i Bergen været for tiden 1889 — 

 1901 0.53° C. over det normale, i Florø 0.32° C, i Aalesund 0.55° C, 

 i Lærdal 0.35° C. De meteorologiske iagttagelser for Balestrand 



