1904] Fra Josteclalsbræen. 7\ 



omfatter ikke hele dette tidsrum, derfor har ikke den midlere 

 temperatur kunnet beregnes for det sted. 



Nedbørskurverne for perioden 1889 — 1901 viser, at nedbøren 

 i denne tid, saavel aarets som vintermaanedernes, har været betydelig 

 over det normale. I Bergen var saaledes den midlere nedbørs- 

 mængde (betegnet ved en sort linie paa planchen) for vintermaane- 

 derne i denne periode 215 mm. over det normale, i Florø 220 mm., 

 i Aalesund 125 mm. og i Lærdal 64 mm. Om man for bedre 

 sammenlignings skyld udregner, hvormange pct. over det normale 

 nedbøren har været i dette tidsrum for de 8 vintermaaneder, linder 

 man for Bergen 15.5 pct., for Florø 14.3 pct., for Aalesund 13.7 pct. 

 og for Lærdal 16.9 pct. eller gjennemsnitlig 15.1 pct. 



Det kan indvendes, at disse stationer ligger saa langt fra 

 bræomraadet. Ikke ved bræerne og endnu mindre i de høider, 

 hvorfra de næres, kjender man nedbørsmængden eller temperatur- 

 forholdene. Dette er nok saa; men vi kan dog, af hvad vi kjender 

 til de meteorologiske faktorers variationer, slutte os til, hvilke for- 

 andringer de maa være underkastede inden bræomraadet. Det viser 

 sig nemlig, at saavel den aarlige middeltemperatur som nedbørs- 

 mængden i hovedsagen varierer paa samme maade paa alle de 

 meteorologiske stationer her. Ogsaa paa de regnmaalerstationer, 

 som i de senere aar er traadte i virksomhed lige ved bræerne, 

 som Faaberg i Jostedalen, Brigsdal' i Nordfjord og Aamot i Sønd- 

 fjord, varierer nedbøren ganske paa samme maade som paa de 

 stationer, der ligger længere borte fra bræerne (konfr. nedbørs- 

 kurverne paa planchen). Vi maa derfor være berettiget til at 

 antage, at nedbør og temperatur ogsaa varierer paa samme maade 

 i firnregionen. Er f. eks. middeltemperaturen for et aar over det 

 normale nede ved havfladen, vil ogsaa det samme være tilfældet 

 oppe i firnregionen. Er aarets nedbørsmængde ved havfladen liden, 

 saa vil den sikkerlig ogsaa være det oppe paa de høiereliggende 

 steder i egnen. 



I perioden 1889 — 1901 har temperatur- og nedbørsforholdene 

 været saadanne, at den afsmeltning, som bræerne har lidt, er at 

 opfatte som differencen mellem deres indflydelse. Den midlere 

 temperatur for sommermaanederne i den periode har nemlig været 

 0.44° over det normale. Ogsaa aarets middeltemperatur har i denne 

 tid været betydelig over det normale. Dette har følgelig bevirket 

 en stærk afsmeltning hos bræerne. 



Paa den anden side har nedbørsmængden saavel for aaret som 



