72 J- Rek stad. [No 1. 



for vintermaanederne været betydelig over det normale. Dens 

 gjennemsnitlige overskud for de 8 vintermaaneder har i denne 

 periode været 15.1 pct. over det normale. Heraf sknlde følge en 

 ret betydelig tilvekst hos bræerne. Imidlertid har disse i hele 

 dette tidsrum gaaet meget tilbage. Deraf maa vi slutte, at tempe- 

 raturen udøver en betydelig stærkere indflydelse end nedbøren paa 

 bræernes variationer. Det samme maa ogsaa være tilfældet med 

 deres indflydelse paa sneliniens høide. Naar denne ligger saameget 

 lavere ude ved kysten end inde i landet, saa skyldes dette mere 

 den lavere sommertemperatur end den større nedbørsmængde ude 

 ved kysten. 



Tidligere har den opfatning været almindelig raadende, at 

 nedbøren var den faktor, som udøvede den overveiende indflydelse 

 paa sneliniens høide og paa bræernes variationer. Temperaturens 

 virkning ansaaes for at være af meget mindre betydning. Nylig 

 har imidlertid Dr. Jegerlehner x ), som har studeret sneliniens høide 

 i Schweiz, paavist at temperaturens indflydelse er større end ned- 

 børens. Han siger saaledes (s. 542 Le): „Die Niederschlags- 

 menge ist, wenigstens in den Alpen, flir die Lage der 

 Schneegrenze von geringerem Einfluss als die Tempe- 

 ratur." 



I en opsats i Naturen for marts 1903, skoggrænsens og 

 sneliniens større høide tidligere i det sydlige Norge, 

 har jeg paavist, at der under meget forskjellige klimatiske forholde 

 er en omtrent konstant høideforskjel mellem snelinien og furens 

 (Pinas sylrestris) høidegrænse. Dennes beliggenhed betinges som 

 bekjendt i det væsentlige af sommertemperaturen; følgelig maa vi 

 deraf slutte, at ogsaa snelinien, der varierer paa samme maade som 

 furegrænsen, i hovedsagen bestemmes af sommerens større eller 

 mindre varme. 



Vi ser, der er altsaa flere veie, som fører til samme resultat, 

 og dette bestyrker rigtigheden af vor slutning. 



Dr. Andr. M. Hansen 2 ) tillægger sommerens nedbør en særlig 

 stærk evne til at tære væk sneen i høifjeldene. Følgelig skulde 

 da snelinien ligge høiere i de trakter, som om sommeren har rigelig 

 nedbør, end der, hvor den er forholdsvis tør. Jeg har forsøgt at 



1 ) J. Jegerlehner, Die Schneegrenze in den Gletschergebieten der Schweiz 

 ^Gerlands Beitrage zur Geophysik, 5, Leipzig 1903). 



2 ) Dr. Andr. M. Hansen, Snegrænsen i Norge (Norske geografiske Selskabs 

 Aarbog 1901 — 1902, s. 72). 



