1 904] 



Fra Jostedalsbræen. 



73 



tegne nedbørskurver for sommermaanederne. Det viser sig af disse, 

 at sommerens nedbør kun kan have en underordnet indflydelse paa 

 bræernes variationer og følgelig ogsaa paa sneliniens beliggenhed. 

 Vi kan forøvrigt indse, at saa maa være tilfældet; thi som bekjendt 

 er nedbørsmængden i det vestlige Norge større i sommermaanederne 

 i kyststrøget. Den aftager temmelig raskt indover mod det indre 

 af landet. Saaledes er den i Jostedalen og i Lærdal betydeligt 

 mindre end i Balestrand og her igjen noget mindre end i Bergen 

 og Florø. Men trods dette ligger snelinien lavest ude ved Florø, 

 noget høiere ved Balestrand og betydeligt høiere i Jostedalen og 

 Lærdal. Den varmere sommer inde i landet virker altsaa stærkere 

 tærende paa sneen i høifje Idene end nedbøren. 



Solvarmen virker væsentlig ad tre veie til snemassernes af- 

 smeltning : 



1. Ved den direkte straalende varme, 



2. Ved at luften gjennem berøring afgiver noget af sin 

 varme til sneen. Afsmeltningen ad denne vei øges stærkt 

 med luftens større bevægelseshastighed; den 'stiger altsaa med 

 vindens styrke, 



3. Ved fortsetning af den i luften værende vanddamp 

 til dug under luftens berøring med isens overflade. 

 Som bekjendt indeholder luft altid vanddamp, og i almindelighed 

 mere, jo varmere den er. Kommer den saa i berøring med en 

 kold gjenstand, fortættes en del at denne vanddamp og afsætter 

 sig i form af dug eller rim paa det kolde legeme, alt efter 

 dettes temperatur. Denne proces finder sted i stor maalestok, 

 naar sommerens varme og paa vanddamp rige luft stryger 

 henover sne- og isbræerne. Dette forklarer, hvorfor luften om 

 sommeren i klart veir er saameget tørrere over bræerne end 

 andetsteds. En stor del af dens vanddamp kondenseres som 

 dug paa is- og snefladerne. For hver vegtsenhed vanddamp, 

 som kondenseres paa bræernes overflade til dug, frigjøres der 

 en saa stor varmemængde som den, der behøves for at smelte 

 7.6 vegtsenheder is til vand. Dette viser, at denne faktor maa 

 være af betydelig indflydelse ved bræernes afsmeltning. 



Efter denne digression vil vi atter vende tilbage til betragt- 

 ningen af de klimatiske faktorer og bræernes oscillationer i det 

 vestlige af vort land. 



Som foran er paavist havde Bøiumsbræen i SOaarene af forrige 

 aarhundrede et mindre fremstod, og antagelig var det samme til- 



