1904] Fra Jostedalsbræen. 77 



De rent lokale forholde spiller, saavidt det kan sees, ikke 

 nogen betydelig- rolle. Jøklerne fra Jostedalsbræen gaar saa at 

 sige mod alle himmelegne, mod syd, mod nord, mod øst, mod vest, 

 og dog viser de saavel i 1868 — 69 som i 1903 nogenlunde samme 

 bevægelsesfase. Bevirker de vekslende vindretninger til forskjellige 

 tider lokale ophobninger af snemasserne, det ene aar paa en bræ- 

 gruppe, det andet paa en anden, saa er dog dette ikke af den 

 betydning for . bræernes økonomi, at det influerer noget væsentlig 

 paa deres sekundære variationer. Disse bestemmes i hovedsagen 

 af sommertemperaturens vekslinger. 



III. Nogle iagttag eiser vedrørende bræernes lagning 



(Bånderung). 



Den lagning eller skifrighed, som optræder i bræernes is, har 

 tidligere almindelig været antaget ikke at staa i nogen sammenhæng 

 med skiktningen hos snemasserne i firnomraadet. Forbes ansaa 

 den for at være fremkaldt ved den ulige bevægelseshastighed hos 

 de forskjellige dele af en bræ. Bevægelsen her ligner som bekjendt 

 meget strømmen i en elv. Man har i bræen som i elven en strøm- 

 streg, hvor hastigheden er størst. Fra den bliver bevægelsen lang- 

 sommere saavel udåd mod siderne som nedad mod bunden. Tykdall, 

 Sexe og De Seue mente, at den hOvedsagelig var fremkaldt ved 

 det vekslende tryk i ismassen. Skifrigheden hos isen skulde altid 

 staa lodret paa den maximale trykretning. Agassiz derimod kom 

 særlig ved sine undersøgelser paa Unteraarbræen i Schweiz 

 til det resultat, at tagningen hos bræisen var at udlede fra den 

 oprindelige stratifikation i firnomraadet. Forbes og senere Heim 1 ) 

 har særlig ment at kunne gjendrive Agassiz's opfatning med, at 

 man ogsaa hos de regenererte bræer finder skifrighed. Yed disse 

 knuses isen fuldstændig under faldet fra den høiere bræ, saa at 

 den oprindelige lagning ganske udsl ettes. 



Suphellebræen, en af de bedst kjendte regenererte bræer, viser 

 særdeles fremtrædende skifrighed. Dette omtales af Forbes, af 

 De Seue og af Heim. Fig. 5 viser tagningen i bræens nedre del, 

 og omstaaende billede et parti af dens ende. 



Ved Suphellebræen styrter isen ned fra den øvre bræ noget 



!) Heim, Gletscherkunde, s. 138 (Stuttgart 1885). 



