1904] Fra JostedaJsbræen. ^7 



Som bekjendt bevæger isen i bræerne sig ogsaa ud til siderne. 

 Dette maatte bidrage til, at grusmasserne i den aabne rende mel lem 

 bræerne stadig forøgedes. Under saadanne forhold vilde der her 

 dannes en grusryg af samme beskaffenhed som de saameget omtvistede 

 åsdannelser. Det synes mig derfor sandsynligt, at ialfald nogle 

 af istidens ås a r er fremstaaede paa denne vis. Lodalsbræen er 

 en af de fladeste bræer i vort land, og det er vel kjendt, at ås- 

 dannelser hovedsagelig optræder i relativt fladere trakter. En 

 genese, som ovenfor antydet for ås arne, vilde forklare flere træk 

 i deres bygning, som det har været vanskelig at bringe i overens- 

 stemmelse med de herskende teorier for deres fremstaaen. 



V. Dalfyldninger. 



Tidligere har jeg i en liden af handling x ) beskrevet flere mægtige 

 opfyldninger i dalene foran bræerne. De betydelige masser, som 

 afsættes af de grusfyldte bræelve i dalene, viser slaaende, synes 

 det mig, den betydelige erosionsevne isen har. Tænker vi os landet 

 her isfrit, saa vilde grus- og slamgehalten i de tilsvarende elve 

 kun være en ringe brøkdel af bræelvenes, om de end førte lige 

 store vandmængder. Men bræerosionen er forskjellig fra det rindende 

 vands deri, at den, om end med noget vekslende styrke, virker over 

 hele det isdækkede omraade. Det rindende vand koncentrerer der- 

 imod sin erosionsevne i hovedsagen langs enkelte linier i sit 

 nedslagsdistrikt. 



Sidste sommer blev min opmerksomhed henledet paa træk, som 

 viser, at denne opfyldning i dalene foran bræerne foregaar raskere, 

 end jeg tidligere havde kunnet antage. Det øvre parti af den 

 6 km. lange opfyldning i Stordalen foran Stegeholt- og Lodalsbræen 

 er ganske blottet for vegetation. Elvene flyder her frem og tilbage, 

 saa at sige allevegne, idet de stadig skifter løb, da deres leier 

 hæves ved den forholdsvis raske opfyldning. Omstaaende billede 

 viser den øvre del af denne dalfyldning. 



Gruset over en stor del af den flade dalbund her ligger fuld- 

 stændig nøgent, uden noget vegetationsdække. Dette viser, at 

 opfyldningen maa gaa relativt raskt for sig. Man har ogsaa andre 

 beviser for, at saa er tilfældet. For omtrent 80 aar siden maatte 



. J ) Eekstad, Iagttagelser fra bræer i Sogn og Nordfjord (Norges geolog. 

 Undersøgelses Aarbog for 1902). 



