91 k. 



spirer 



- 



6500 pr. kg. 



192 - 



— 



- 



9600 



3 - 



— 



- 



160 



- 



— 



- 







48 - 



— 



- 



2600 



1 - 



— 



- 



67 — - 



29 - 



— 



- 



1600 



500 - 

 - 

 2 - 



— 



- 



27800 







160 — - 



z 





1904] Unclersøgelser over klipfiskesoppen. 47 



En undersøkelse af saltet sammesteds med hensyn til klipfiske- 

 soppens forekomst gav følgende resultat: 

 No. 1. I 14 gram salt f and 

 „ 2. - 20 - - 

 » 3. - 18 „ 



„ 4. - 15 -, ,— 

 „ 5. - 18 — , - 

 „ 6. - 15 — „ — 

 „ 7. - 18 — „- 

 „ 8. - 18 — „ — 

 „ 9. - 17 -„- 

 „ 10. - 14 -„- 



Middelsopmængde 5200 spirer pr. 1 kg. 



Disse tal taler for sig selv. De viser, at i de huse, hvor 

 klipfiskesaltningen finder sted, foregaar der aar om 

 andet en stadig opsamling af sopfrø, og som følge deraf 

 foregaar tilvirkningen af klipfisk i en atmosfære, som 

 vrimler af produktets netop aller farligste fiende. Særlig 

 interessant er analysen af den indvendige side af et saltekar. Væg- 

 gene her var besatte med frø i millionvis, og da, som undersøgelserne 

 har vist, k. vokser meget godt i mættet saltlage, følger heraf, at 

 bønderne i sine saltekar driver fuldstændig rendyrkning af klipfiske- 

 sop. De kunde derfor ikke arbeide mere rationelt, om deres opgave, 

 istedetfor at fremstille en holdbar fisk, gik ud paa at forsyne klipfisken 

 med det størst mulige antal sopspirer, før den kom over paa forbru- 

 gerens hænder. Man sammenligne kun ovenstaaende analyser med 

 prøverne no. 20 — 33, tabel IV side 40, som er foretagne hos netop de 

 samme bønder. Baade analyserne af den uvaskede bondefisk og 

 kjøbmændenes udsagn om dens slette holdbarhed er i fuldstændig 

 samklang med stellet og omgivelserne paa tilvirkningsstedet. 



Hvad fartøierne angaar, er det samme, skjønt i betydelig mindre 

 grad, ogsaa tilfældet med dem. Spirerne til klipfiskesoppen findes 

 leirede paa væggene i lasterummet, men den rengjøring, som hvert 

 skib regelmæssig efter hver tur undergaar, bidrager sit til, at denne 

 sopmængde ikke faar tåge den overhaand som i boderne. Analyser 

 af 11 fartøier umiddelbart før røgningen gav omstaaende resultat. 

 Støvprøverne blev tagne under dæksplankerne, hvor der altsaa præ- 

 sumtivt maatte findes mindst af spirer: 



