1904] Unciersøgelser over klipfiskesoppen. (35 



skulde se efter, viste det sig-, at han havde stukket øsen i en 

 lomme, hvori der laa nogle stykker raa klipfisk, han skulde have 

 til middagsmad. 



Er hentningen af Lissabon- og Setubalprøverne foregaaet paa en 

 saadan maade, hvad der efter det oplyste ingenlunde er usandsyn- 

 ligt, behøver man ikke gaa langt for at tinde aarsagen til de paa- 

 faldende store mængder sopspirer i disse to saltsorter. 



Ibizasalt. 



Af denne saltsort har ingen analyser været gjort af prøver 

 fra produktionsstedet. 5 prøver fra skib i norsk havn viste en 

 gjennemsnitlig sopmængde af ca. 400 spirer pr. kg. 2 pakbod- 

 prøver viste en sopmængde af henholdsvis 35000 og 6000. 



Sopmængden i analyse no. 84 tåget fra skib er noksaa høi. 

 Det meddeles mig, at man i Ibiza benytter de samme lægtere til 

 transport af salt som til fisk, og denne omstændighed kan derfor 

 være en medvirkende aarsag til, at saltet er sopsmittet, naar det 

 kommer hertil. 



Port Said- og Tunissalt. 



Heraf er gjort 1 analyse af hvert. De viste sig begge at 

 være sopfrie. Er to meget sjeldent benyttede saltsorter. 



Stensalt i Stassfurth. 



Da jeg høsten 1903 var i Tyskland, foretog jeg en reise ud til 

 de bekjendte stensaltgruber ved Stassfurth for at undersøge de my- 

 kologiske forhold der, særlig med hensyn til klipfiskesoppen. Jeg 

 foretog luftanalyser saavel ovenpaa jorden paa forskjellige steder 

 som nede i grubens bund, der laa 406 meter under overdåden. I 

 gruben stilledes skaalene i en passage, der gjennemstrømmedes af 

 den i gruben forbrugte luft. Hverken her eller over jorden kunde 

 jeg paavise k. eller andre saltsoppe. Paa samme maade gik det 

 med de saltprøver, som blev tagne paa forskjellige steder i gruben 

 og over jorden. K. og andre saltsoppe kunde ikke paavises. 

 Saavidt vides anvendes stensalt for tiden ikke mere til klipfiske- 

 saltning. 



