1904] Unclersøgelser over klipfiskesoppen. g9 



deling, har spiret uden celledeling og har fruktificeret som en al- 

 mindelig torula paa selvsamme substrat, som moderkolonien vok- 

 sede paa. 



Hvad de afsnørede konidiers spiring angaar, er regelen den, at 

 spiringen foregaar øieblikkelig, efterat afsnøringen har fundet sted, 

 til andre tider derimod kræver de en kortere eller længere hviletid, 

 før spiringen indtræder. Det har været iagttaget, at konidierne 

 har ligget i 3V2 maaned ved gunstig temperatur paa udmerket 

 substrat uden at ville udvikle sig. Men saa med et blev substratet 

 i løbet af 14 dage bedækket med tusinder af fruktificerende kolonier. 

 Denne variabilitet i spireevne staar ikke i forbindelse med nogen 

 artsforskjel; thi det viser sig, at inficerer man fra en hurtigvoksende 

 koloni, kan maa faa frem en langsomt voksende form og omvendt. 

 Koloniernes farve og form, som igjen er afhængig af konidiernes 

 farve og frøskydningens rigelighed, er ogsaa varierende. Farven 

 kan for en og samme slegt i forskjellige gener ationer variere fra 

 lysegraa til mørkebrun. Til enkelte tider har kolonierne en jevn 

 rødbrun eller chokoladebrun farvetone, til andre tider optræder de 

 med koncentriske, regelmæssige ringe i mørkere og lysere farve- 

 schatteringer, snart danner der sig et eller flere segmenter med 

 skarpt afgrænsede rande af en mørkere eller lysere farve. Dette 

 linder især sted hos kjæmpekolonierne. Hvad koloniernes form 

 angaar, er de snart lave udstrakte, snart begrænsede, pude-, kuppel-, 

 spidst pyramide- og kraterformede. Disse koloniformationer bestem- 

 mes af vekstformen og frøskydningens rigelighed. Yed rigelig celle- 

 dannelse dannes de pudef ormede kolonier med sin undertiden sterkt 

 rynkede overflade fig. 10; de kuppel-, pyramide- og kraterformede 

 kolonier fremkommer ved rigelig frøskydning, de lave, udbredte 

 tepp ef ormede dannes af de rigt hyfedannende kolonier, hvis mycel 

 med de ganske korte frugtbærere breder sig udover til alle sider. 



Denne forskjellighed i spire- og fruktifikationsevnen og den der- 

 med forbundne skiftning i koloniernes form og farve optræder hos alle 

 hidtil fundne eksemplarer af k. og varierer selv hos kolonier ud- 

 voksede af konidier fra samme koloni. For nærmere at undersøge 

 dette foretoges fra en og samme koloni med 2 — 4 dages mellemrum 

 efterhaanden 12 udsaaninger paa 10 % saltholdig grød i freuden- 

 reichskolber. Heraf fremkom inden normal tid kjæmpekolonier, som, 

 efter hvad der vil fremgaa af efter følgende iagttagelse, saavel med 

 hensyn til ydre struktur, voksemaade, fruktifikationsevne og de ny af- 

 snørede konidiers spirehurtighed adskildte sig fra hverandre indbyrdes. 



