20 Peter Annæus Øyen. [No. 4 



materiale tillader selv for Hardangervidders vedkommende ingen 

 definitiv afgjørelse. Imidlertid vil en sammenstilling af kjendsgjer- 

 ningerne antyde, at der forud for den nuværende tidsperiode, der 

 med et rundt tal kan siges at omfatte de siclste to — tre aarhun- 

 dreder, gik en periode i klimatisk henseende gunstigere end den 

 nuværende. 



Det er ikke urimelig, tvertimocl sandsynlig, at amplituden i 

 denne variation har været saa stor, at den ikke alene har influeret 

 de biologiske og anthropogeografiske forhold, men ogsaa øvet en 

 betydelig indflydelse paa de glacialgeologiske. 



Hvor langt tilbage i tiden man saa har at følge denne i kli- 

 matologisk henseende gunstigere periode bliver mere usikkert — 

 saameget synes dog af det foreliggende materiale at fremgaa, at 

 man i denne periode fra den historiske tid efterhaanden kommer 

 tilbage til den archæologiske. 



Lite råtur fortegn else. 



1. „Professor Munch's Indberetning om hans i Somrene 1842 og 

 1843 ved Stipendium foretagne Eeiser gjennem Hardanger, 

 Numedal, Thelemarken m. m. Hermed et Kart." (Manuskript 

 opbevaret paa Universitetets mineralogiske institut). 



2. Nyt Magazin for Naturvidenskaberne. B. 25. Pag. 28. 



3. W. C. Brøgger: Lagfølgen på Hardangervidda etc. (Nor- 

 ges geologiske undersøgelse nr. 11). Pag. 26. 



4. Haukenæs : Natur, Folkeliv og Folketro i Hardanger. Første 

 Del: Eidfjord. Pag. 67. 



5. C. M. Falsen: Geographisk Beskrivelse over Kongeriget Norge, 

 1821. Pag. 95. 



6. Urda B. II. Pag 408, 409. 



7. Foreningen til norske fortidsmindesmerkers bevaring. Aars- 

 beretning for 1857. Pag. 25. 



8. Urda B. II. Pag. 409. 



9. Archiv fur Naturgeschichte. Jahrg. X. B I. Pag. 22. 



10. P. A. Munch: Det norske Folks Historie. D. I, B I, Pag. 3. 



11. Illustreret Nyhedsblad 1852, Pag. 238. 



