1894 — 95] Fortegnelse over indkomne oldsager i 1894. 7 



sidder 8 bronseskiver, hvorimellem der har været skiver af træ 

 eller horn, hvoraf nu kun rester er tilbage. Haandtagets nedre 

 del, der forsires vecl baandformede strimler over kanterne (som 

 paa Muller 89), er fæstet til klingen ved 5 nagler med lave 

 runde hoder. Klingen, hvoraf nu kun 3 stykker er tilstede^ 

 foruden den ved fæstet siddende stump, har hvælvet midtrand 

 med en fin rand paa hver side. De tilstedeværende stykker har 

 en sammenlagt længde af 43.5 cm. Afbildet pl. I, fig. 5 a og b. 

 Funden i en af haugene paa „Blodheien" under Bø, 

 Torvestad s. og pg., Karmøen, Ryfylke. Om fundomstændig- 

 hederne har jeg ved besøg paa steelet i juli 1895 erfaret føl- 

 gende: Haugen kaldes „Knaghaugen" og ligger i den nordre 

 del af Blodheien, 1 — 2 bøsseskud i syd for Mathias Torsens 

 huse og et liclet bøsseskud i vest for landeveien. Her ligger 

 to hauger nær indtil hverandre og ,.mellem dem randt blodet 

 efter det store slag". Den sydlige er tidligere rørt; i den 

 nordlige blev der i 1893 tat sten til en veit og man gik derfor 

 igjennem meste delen af haugen, men tog bare sten ene væk og 

 lod jorden ligge igjen. Der var mest sten indeni og mest 

 muld ovenpaa. Arbeiderne fandt lidt i NV. fra centrum tæt 

 under den nuværende overflade en liden flad helle 1 — IV2 alen 

 i diam. liggende ; , temmelig løst"; cle stødte med jernstang der- 

 under og fandt da sverdet „i stumper". Der opdagedes „ingen 

 grav". Tidligere skal den forrige eier ha gravet væk en del 

 jord netop paa dette sted. Gravstedet, som nødvendigvis maa 

 have eksisteret, kunde muligens den gang være bleven ruineret. 

 Nu var det frugtesløst at gjøre nogen eftergravning. Fundomstæn- 

 dighederne er anførte efter grundeierens noget ugreie beret- 

 ning paa selve stedet, men han havde ikke selv været nær- 

 værende, da fundet blev gjort. Haugen er formodentlig den 

 samme som af Nicolaysen (N. Fornl, 349) og Bendixen (Ab. 

 1876. 113) benævnes „Knaphaugen". Sverdet erhvervedes af 

 hr. skolebestyrer J. Cheistie i Haugesund, som med stor imøde- 

 kommenhed har foræret det interessante stykke til Museet. 

 (5046). 

 12. Dolk af graa flint med firkantet skaft, der ikke er udvidet 

 nedentil, ganske lig NO. 63, men skaftets fire kanter forsynede 

 med smukt og tydelig udhugne siksakrænder. L. 19, hvoraf 

 skaftet 8 cm. Fundet paa Karmøen og indsendt af skolebestyrer 

 J. Cheistie. (5047). 



