IQ W. D. Krohn og B. E. Bendixen. [No. 7 



Den anden bog er maschupbog, der indebolder afgjørelsen af 

 naboernes fællesudgifter, af tvistigheder om de enkeltes anpart og 

 ligeledes domme over trætter og slagsmaal. Man finder tildels igjen 

 de samme hænder som i Gartenrecht. Maschupbogen begynder med 

 Ilte marts 1577 og ender med 4de juli 1669. 



Den tredie bog er Gesellenbuch, eler indebolder gesellernes 

 navne, spillene og hvem der deltog deri, om fri øldrikken o. s. v. 

 Den gaar fra 15de juni 1604 til 29de juni 1671; bagsiden har en 

 række meddelelser om valg af høvedsmænd for gesellerne fra 5te 

 juni 1642 til 1672. Ogsaa disse to sidste bøger er indbundne i 

 pergament. 



Gartenrecht giælder saavel Jakobsfjorden som Belgarden ; men 

 den første optræder overalt som den vigtigste, og i 1578 og flere 

 gange senere nævnes den alene. I 1603 forekommer begge gaarde 

 igjen i forening, men har tilsammen kun en skjøtstue, saa omtales 

 senere, antagelig omkring 1620 og i 1622 atter Jakobsfjorden alene; 

 i 1632 holder folkene i Jakobsfjorden spil sammen med dem fra 

 Svensgaarden og Kappen, i 1638 endvidere ogsaa med Vitterleven; 

 ved ingen af disse leiligheder nævnes Belgarden. 



Jakobsfjorden og Belgarden er nu enkelte gaarde, det vil sige, 

 de har kun en side omkring et fælles gaarcls- eller transportrum, 

 medens de oprindelig hver havde 2 sider, en ydre og indre, eller 

 nordlig og sydlig. Begge laa i St. Peters kirkesogn, der forekommer 

 første gang 1 181, da kirkegaarden nævnes. Kirken selv maa have ligget 

 mellem St. Mariakirke og Nikolai-almenning og har sandsynligvis 

 været en trækirke. Den brændte i den store brand 1248 men om- 

 tales senere i byloven. I 1271 (?) skjænkede biskop Askatin kirken til 

 kannikerne paa grund af deres præbenders utilstrækkelighed. 1312 

 nævnes en Thorstein som sognepræst, og i 1320 forekommer kirken 

 som byens andre sognekirker i testamentet af Torfin i Heinriks- 

 garden. Sognet omtales meget hyppig, siclste gang 1539, og kirke- 

 gaarden nævnes endnu 1524. 



Belgarden, paa gammelnorsk Bellagardr (i Bellugardi) forekommer 

 første gang 1312, da indre veginn eller søndre side blev solgt for 

 90 gamle mark, og i 1315, 1317, 1347 1 ). Ved disse leiligheder 

 nævnes indre side med tilliggende tomter og ølkar, stuen næst sø- 

 stuen i gaardens ydre eller nordre halvdel, de 2 boder, som er 



*) Diplomat. Norveg. I, no. 134, no. 146, no. 150. — IV, no. 316. — VI, 

 no. 187. 



