^2 W. D. Krohn og B. E. Bendixen. [No. 7 



Jakobsfjordens og Belgardens fælles skjøtstue har ligget uden- 

 for husrækken, og i det aabne rum mellem begge gaarde, og her, 

 som den i „Gartenrecbt i ' meddelte bestemmelse af 1603 om anpart 

 i skjøtstuen viser, havt boder eller kjældere nedenunder, altsaa 

 været indrettet noget forskjelligt fra, hvad man ellers kj ender om 

 skjøtstuerne. — Der henvises forresten til det hosføiede grundrids 

 af gaar elene. 



Mulkter eller bidrag og udredning af penge beregnes paa to 

 maader. Meget alminclelig forekommer mynttegnet fl. = iiorenus 

 eller gylden. Henimod slutningen af 15de og langt ind i 16de 

 aarhundrede findes i Bergen beregning af en egen slags gylden, 

 der gjaldt 12 skilling dansk og kaldtes Bergen- eller Bergergylden. 

 Saaledes beregnes Absalon Pedersens afgift til lenet eftei denne, 

 og de tyske haandværkere anslaar værdien af sine eiendele ligeledes 

 i denne mynt, og i det hele nævnes den byppigt. Sandsynligvis 

 er det en overførelse af den lybske gylden med dens 12 skilling 

 lybsk paa en ringere myntenhed. Ved siden heraf forekommer den 

 danske daler, som var delt i 4 ort eller 4 mark og hver af disse 

 igjen i 16 skilling, daleren altsaa med 64 sk. 



Beregningen af gylden kan tydelig sees af no. 28, hvor der dog 

 i andet afsnit maa være en feil, idet det sidste bidrag ikke kan 

 være 15 sk., men maa være 12, skal regnskabet være rigtigt. 



I oversættelsen er de faste hanseatiske eller brygge-udtryk be- 

 holdt, baacle de oprindelig norske og de tyske, som geseller, jungen, 

 ligesaa maschop. der endnu bruges under formen maschepi, (hollandsk 

 form), cl. e. kompagni eller handelsselskab, sameie eller felag, og ogsaa 

 betegner regnskabet for et saadant. — Nabers (naboerne) om samtlige 

 brugere af gaarden er et gjængs ucltryk. Forresten er den plat- 

 tyske text nøiagtig gjengiven, og ingen rettelser foretaget, undtagen, 

 hvor der er en aldeles tydelig feiltagelse, som en stavelse urigtig skrevet 

 to gange eller et n er sat for u ; de mange inkonsekventser og unøiagtig- 

 hecler i originalen er derimod beholdt, saaledes som de forefindes. 



Vi har troet at burde gjengive gaardsretten i oversættelse, da 

 den ellers vistnok vilde være uforstaaelig eller ialfald vanskelig at 

 forståa for en flerhed af foreningens medlemmer. For nogle en- 

 kelte udtryks eller ords vedkommende skylder vi hr. geheimerath, 

 professor Konrad v. Maurer i Munchen og direktør ved oldsamlingen 

 i Kiel, dr. frk. J. Mesdorf, tak for deres velvillige oplysninger. 



