g B. E. Bendixen [No. 15 



af Cadiz havde skudt i sænk et stort skib og tåget 3. Grunden 

 til, at disse mange skibe havde søgt nordover, var den, at Kanalen 

 var spærret for dem, efterat den hollandske flaade under Wassenaer, 

 herre til Opdam, var slaaet af en overlegen engelsk under hertugen 

 af York paa høiden af Lowestoft, syd for Yarmouth, den 3die juni 

 1665, hvor Wassenaer sprang i luften med sit skib. Englænderne 

 ventede med sikkerhed paa, at ogsaa den store admiral, Martin 

 Adriansen de Ruyter, paa tilbagereisen fra Guinea, hvor han havde 

 erobret de engelske kolonier og gjort rigt bytte, enten skulde støde 

 paa den overlegne engelske flaade eller se sig nødt til at ty ind 

 til Bergen. Han var ogsaa under den norske kyst; men elet lykkedes 

 ham at komme ubemærket forbi Englænderne og naa Holland. 



I de sidste afsnit har Meyer samlet endel forordninger om 

 størrelsen af Bergenhus garnison og om borgernes militære ind- 

 deling. Hovedsagelig optages de dog af hans forsøg paa at gjen- 

 drive Humes og Burnets beretninger om underhandlingerne mellem 

 Fredrik III og Carl II af England ; men disse har nu ingen betydning. 

 E-et pudsigt er det at læse hans harmfulde ord om de skammelige 

 beskyldninger mod „en af de dydigste og redeligste monarker, den 

 retskafne Fredrik III", naar man ved, at denne retskafne mand 

 var fuldstændig med paa Englændernes plan om at tåge og plyndre 

 de hollandske skibe, som søgte ind i de norske havne, og var villig 

 til at hjælpe med plyndringen mod at faa sin del af byttet, og at 

 alt dette efter længere underhandlinger var bragt i orden, da Eng- 

 lændernes hidsige og overilede angreb paa Bergen tvang den øverst- 

 befalende, generallieutenant Claus von Ahlefeldt, og kommandanten, 

 von Cicignon, til at modsætte sig dette angreb, idet de kun 

 havde faaet en foreløbig meddelelse og ikke den endelige ordre fra 

 kongen om at hjælpe Englænderne. Hemmelig aftale herom var 

 sluttet mellem gesandten Sir Gilbert Talbot paa Karl II's vegne og 

 skatmester Hans Sehested, feltmarskalk Hans Schack og statholderen 

 i Kjøbenhavn, Kristofer Gabel, paa Fredrik 111' s. Bud desangaaende 

 var afsendt til Lord Sandwich, men dette naaede ikke frem i rette 

 tid, væsentlig fordi admiralen havde været for ivrig efter byttet og 

 havde forladt sin station. Fra Kjøbenhavn var der afsendt kurer 

 til Bergen 24 juli, men denne kom først frem natten mellem 4 

 og 5 august (gammel stil), medens slaget allerede var leveret 2 

 august. Havde Englænderne ventet nogle dage, som Ahlefeldt an- 

 modede dem om at gjøre, vilde hele denne vakre plan være gaaet 



