38 p - B °y e - [No. la 



paa mudderet. Om denne form var fastvokset eller fri, husker jeg 

 desværre ikke, sandsynligvis det sidste. 



Grenene var trinde. Fra begyndelsen var forgreningen klase- 

 formig, senere gjentagen di-trichotom, tilsidst halvskiermformet, idet 

 grenene omtrent endte i samme høide; en og anden luftblære 

 fandtes. De yngste grene var meget korte, tvert afskaarne i 

 spidsen og voksede nogenlunde i samme plan, medens de ældre 

 voksede ud i alle retninger. De yderste forgreninger var meget 

 korte og mindede meget om en haand med udspilede fingre. Hoved- 

 grenene ca. 2 mm. tykke, de yderste V2 nim. tykke. Grenene var 

 jevntykke eller (især de nedre) tyndest ved grunden. Algens stør- 

 relce ca. 10 cm. 



Den synes at staa mellem den typiske Ascophyllum nodosum 

 og formen Maclcaii, men paa grund af de grovere grene nærmer 

 den sig maaske f. Robertsoni. 



Pelvetia Dcsne. Thur. 

 P. canaliculata (L.) Dcsne. M. alm. indenskjærs. LitoraL 

 Stenbund og fjeldbund. 



Fucus (Town.) Dcsne. et Thirn. 



F. serratus L., hovedformen. M. alm. indenskjærs. I nederste 

 litorale belte. 



f. elongata Kjellm. Alm. paa mere udsatte lokaliteter i samme 

 høide som hovedformen. 



f. grandifrons Kjellm. Alm. indenskjærs. Nederste litorale 

 belte. 



H. vesiculosus L. a . rotundatus Kjellm. Alm. indenskjærs. 

 Litoral. 



a. rotundatus f. subglubosa Kjellm. Temm. alm. udenskjærs. 

 Fjeldbund. Litoral. 



y. subfusiformis Kjellm. f. abbreviata Kjellm. Alm. paa mere 

 udsatte lokaliteter. Fjeldbund. 



I. ceranoides L. M. sj. Forekom blot et par steder, hvoraf 

 det ene sted lige i en bækkemunding, paa stenene. Paa det andet 

 voksested kunde ikke opdages ferskvand i nærheden. 



Cutleria Grev. 

 C. multifida (Smith) Grev. Temm. alm. Sublitoral, paa smaa- 

 sten og muslingskal i ringere dyb. Baade kjønsplanter og kjøns- 

 løse individer. 



